ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12584 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:584 om hanteringen av pensionsutbetalningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att personer födda inte ska bli utan inkomst som pension inte utbetalas. Frågan har ställts mot bakgrund av att informationen till denna grupp om att ansökan ska ske av ålderspension sänts ut sent. I det reformerade ålderspensionssystemet måste alla ansöka om ålderspension. En anledning till detta är att pensionsåldern är flexibel. Den försäkrade ska själv kunna välja månad för pensionering och i vilken omfattning pensionering ska ske efter . Det finns därför ingen given tidpunkt som den försäkringsmässigt beräknade ålderspensionen ska beviljas vid, utan en ansökan måste sändas in till . Ålderspension betalas ut tidigast från och med månaden efter det att ansökan har inkommit till . Något formellt krav på att ansökan ska vara inlämnad i förväg finns alltså inte. skickar tills vidare ut särskild information rörande ansökan om ålderspension till personer inför det att de fyller . I fortsättningen kommer denna information även att framgå av det kuvertet. För personer födda gjordes utskicket av den särskilda informationen relativt sent, . Det är naturligtvis olyckligt att så är fallet, men jag vill ändå framhålla att personer födda fortfarande hade tid på sig att inkomma med ansökan för att få ut sin pension från och med sin 65-årsmånad. Det finns alltid en risk att alla inte tillgodogör sig informationen om att man måste ansöka om ålderspension, utan förväntar sig att pensionen ska utbetalas automatiskt. De nuvarande reglerna om att ålderspension kan beviljas tidigast från och med månaden efter ansökan kan då medföra att en person inte får sin ålderspension från den månad som han eller hon hade tänkt sig eftersom det är för sent att ansöka när man upptäcker att pensionsutbetalningen uteblivit. Särskilt drabbas då de som enbart eller delvis får garantipension eftersom denna inte är försäkringsmässigt beräknad, och det månatliga beloppet således inte höjs vid ett senarelagt uttag. Av detta skäl bereds inom frågan om från vilken månad utbetalning av pension ska ske i förhållande till vilken månad som ansökan har lämnats in till .
frs · GQ12585 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:585 om vägpengar till har frågat mig om jag avser att vidtaga åtgärder för att höja väganslagen så att förbättringar ska komma till stånd i större omfattning än . Av frågan framgår att främst syftar på vägnätet i . Låt mig först uttrycka mitt djupa deltagande med alla dem som drabbades av den svåra trafikolyckan som ägde rum på i och som nämner i sin fråga. Trafikolyckor är en oerhörd tragedi för alla som berörs. Därför är också arbetet för ökad trafiksäkerhet en högt prioriterad uppgift för regeringen. Så till konkreta fråga om väganslagen till . Regeringen beslutade om planeringsdirektiv till , och länen . har ansvar för planering av investeringar på de nationella vägarna, medan länen har ansvar för investeringar på övriga delar av det statliga vägnätet. I innebär detta att investeringar på söder om samt planeras av , medan det nybildade region planerar investeringar på övriga statliga vägar i länet. fick genom beslutet en preliminär planeringsram på till den regionala transportinfrastrukturen för åren 2004@2015. Men när påstår att därmed fått den näst minsta ramen av samtliga län bortser han från att objekten Gruvan-Tallen och Ornäs-Tallen på dessutom tillkommer av planperioden. Dessa två objekt finansieras utanför den ram som fått. uppgav när beslutet fattades att de sammantaget kostade ca . Länen har i uppdrag att prioritera åtgärder inom den preliminära planeringsramen, men även att redovisa hur man skulle prioritera högre respektive lägre planeringsram. Länen ska redovisa remitterade förslag till länsplaner till regeringen . Regeringen kommer därefter att granska planerna och fördela definitiva ramar till länen. Granskningen kommer att grunda sig på hur pass de föreslagna åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen.
frs · GQ12586 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:586 om förbud mot farmning av pälsdjur har frågat mig om jag fortfarande avser återkomma till med förslag på förbud mot farmning av pälsdjur. Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda pälsdjursnäringen i . Utredaren ska dels redogöra för konsekvenserna av att förändra pälsdjurshållningen så att djurskyddslagen till fullo är uppfylld, dels belysa konsekvenserna av en avveckling av pälsdjursnäringen av andra än rent djurskyddsmässiga skäl. I uppdraget ingår även bland annat att analysera hur en avveckling av pälsdjursnäringen skulle kunna genomföras. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . När det gäller pälsdjursnäringens framtid i avvaktar jag resultatet från den pågående utredningen i och avser därefter att återkomma till med förslag till åtgärder.
frs · GQ12587 · 2003-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:587 om handläggningstider har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att handläggningstider ska bli rimliga. Korta handläggningstider med bibehållen rättssäkerhet i utlänningsärenden är en högt prioriterad fråga för regeringen. En rad åtgärder har därför vidtagits av regeringen, främst genom kraftigt ökade resurser till utlänningsmyndigheterna , som bland annat lett till en omfattande rekrytering av personal. sökte 33000 personer asyl i . Det var en ökning jämfört med . Många ärenden med förfrågningar inom ramen för och oklara identiteter är mycket resurskrävande och påverkar i väsentlig grad handläggningstiden. Av de personer som sökte asyl i saknade pass eller andra identitetshandlingar. Flera uppträder under falsk identitet. I syfte att förkorta och effektivisera handläggningstiderna har regeringen både föregående år och detta år förstärkt förvaltningsanslag med 110 respektive och förvaltningsanslag med 25 respektive . avgjorde av asylansökningarna och . Den genomsnittliga handläggningstiden var , vilket kan jämföras året innan. som det är av stor vikt att handläggningstiderna blir så korta som möjligt för att den sökande ska slippa leva i osäkerhet får detta aldrig gå ut över kvaliteten i handläggningen av ärenden. Asylprocessen måste vara rättssäker och det individuella behovet av skydd ska stå i centrum. Regeringen följer utvecklingen och analyserar fortlöpande vilka konsekvenser antalet asylansökningar har på handläggningstiderna och de ekonomiska följderna därav för att bedöma behovet av åtgärder. Målet är fortsatt att ska uppfylla det av regeringen uppsatta verksamhetsmålet om sex månaders handläggningstid i asylärenden.
frs · GQ12588 · 2003-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:588 om användningen av grot i framställningen av bränsleflis har frågat om statsrådet avser att vidta någon åtgärd för att stimulera användningen av grot i framställningen av bränsleflis. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska svara på frågan. användning av biobränslen är stor, av den totala energianvändningen. Jämfört med övriga länder inom EU är detta en mycket hög siffra. En betydande del av det biobränsle som ytterligare kan användas finns i form av rester från skogsavverkningar (grot). Viktiga förutsättningar för ökad användning av avverkningsrester är att uttaget kan ske på ett kostnadseffektivt sätt och att bränsleuttaget inte på får negativa effekter på skogsmiljön, till exempel genom utarmning av marken. En anledning till att inte skogsbränsle används i större omfattning har varit bristande lönsamhet. Den senare tiden har efterfrågan på biobränslen ökat starkt vilket också återspeglas i prisutveckling. Detta leder till att det blir mer intressant att producera skogsbränsle. Uttaget av avverkningsrester har dock inte kunnat öka tillräckligt snabbt, bland annat på grund av investeringsbehov. Efterfrågeutvecklingen på biobränslen kan innebära att det kan uppstå en konflikt med annan användning av råvaran, till exempel för pappersproduktion. Det är viktigt att användningen av våra skogsresurser är effektiv. Detta innebär att ökade mängder avverkningsrester används för produktion av värme och el som skogsindustrins råvaruförsörjning kan ske till konkurrenskraftiga priser. finansierar forskning, utveckling och demonstration i syfte att minska kostnaderna för att ta ut skogsbränslet. Dessutom finansierar myndigheten forskning kring skogsbränsleuttagets inverkan på miljön för . Det arbete som görs har gett mycket goda resultat. Kostnaderna för framtagning av skogsbränsle har i reala termer sjunkit och uttaget kan ske på ett sätt som inte långsiktigt äventyrar skogsmarkens produktionsförmåga. Jag följer noga utvecklingen av biobränslemarknaden och skogsindustrins råvaruförsörjning. I departementet planeras en bred analys av situationen vad avser tillgång och användning av biobränsle i .
frs · GQ12589 · 2003-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:589 om visum för ledare har frågat mig vad jag avser att göra för att ändra och EU-ländernas visumpraxis så att ledare kan beviljas inresa i EU. Jag håller med om att inom ramen för ett-Kina-politiken bör relationen till både och präglas av dialog, kontakter och samtal. Det har därför också varit den linje som och övriga EU-länder konsekvent har drivit. Det är en politik som har lett till ökade kontakter med såväl som . En konsekvens av ett-Kina-politiken är dock att mellanstatliga förbindelser inte kan förekomma med , och att officiella besök därmed inte är möjliga. Kontakter och besöksutbyte med sker på inofficiell basis. Eftersom besök av de fem personerna i den högsta ledningen får en officiell framtoning, även om de sker på privat basis, har vi inom EU-kretsen betraktat dem som mindre lämpliga mot bakgrund av "ett-Kina-politiken". Denna ståndpunkt är inte unik för EU-kretsen, utan har bred förankring även i det internationella samfundet. Inom EU-kretsen har vi en fortlöpande diskussion om vår hållning till och . Inget EU-land har föreslagit att ett-Kina-politiken ska överges.
frs · GQ12591 · 2003-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:591 om frihandelsavtal med och mapuchebefolkningen har frågat mig om jag är beredd att stödja en besöksresa av en EU-delegation till för att undersöka hur frihandelsavtalet mellan och kan påverka förhållandena för mapuchebefolkningen i . Det frihandelsavtal som syftar på är det associeringsavtal mellan och som förhandlades klart till toppmötet mellan och /. Avtalet innebär att EU och kommer att föra en regelbunden politisk dialog, sträva efter att samordna sina ståndpunkter och ta gemensamma initiativ i internationella fora. Det omfattar även bland annat ekonomiskt samarbete, kultur och utbildning. De delar av avtalet som rör handel, samarbete och den institutionella ramen kommer att tillämpas . Resterande delar träder i kraft när avtalet ratificeras av de nationella parlamenten. Regeringen avser att lägga en proposition om ratificering till under innevarande år. Som påpekar lever mapucheindianerna i ofta under mycket svåra förhållanden. Viktiga insatser för att komma till rätta med problemen har dock gjorts. Mapucheindianernas etniska och kulturella särart erkändes officiellt i en särskild lag 1993. När president kom till makten gjorde han en rad åtaganden för att förbättra mapucheindianernas situation, såsom att överföra land till de etniska minoriteterna. EU har även bidragit till finansieringen av olika samarbetsprojekt för att förbättra mapucheindianernas levnadsvillkor, som fortsatt är svåra. har behandlats i och i samband med detta har även mapucheindianernas villkor berörts. , som är representerad i och som kontinuerligt följer utvecklingen i landet, har deltagit i utformningen av avtalet, liksom EU:s medlemsstater. Mot den bakgrunden ser jag inget behov av att EU gör en särskild fact-finding-resa till . Det är min övertygelse att det avtal som framförhandlats kommer att bidra till att skapa bättre levnadsvillkor för mapucheindianerna.
frs · GQ12592 · 2003-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:592 om har frågat justitieministern vad han avser att göra för att stödja grupper som förföljs av den colombianska staten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som säkert känner till avbröts fredsförhandlingarna mellan och . har, bilateralt till och i olika fora, till exempel EU, framhållit sitt stöd för alla initiativ som kan upprätta en adekvat förhandlingsprocess med syfte att få ett slut på den fyrtioåriga väpnade konflikten i . stöder vidare humanitära ansträngningar att bistå den colombianska civilbefolkningen, samt framhåller att de väpnade aktörerna måste respektera civilbefolkningens rättigheter. Jag finner det utomordentligt allvarligt att alla de tre större illegala väpnade organisationerna, det vill säga FARC-EP och ELN samt de paramilitära grupperna samlade i AUC, har begått och begår grova övergrepp mot civilbefolkningen, i strid mot internationell humanitär rätt. Detta sker bland annat genom urskillningslösa attacker på civilbefolkningen, genom kidnappning, utpressning, mord och massakrer. mördas omkring 30000 personer i . Över 3000 av dessa mord bedöms sammanhänga med den interna väpnade konflikten medan övriga gäller mer vanlig kriminalitet. Det är ett djupt beklagligt faktum att alla tre illegala väpnade organisationerna i betydande omfattning skaffar sig inkomster från samröre med den växande illegala narkotikahanteringen i landet. Narkotikahanteringen har blivit en integrerad och farlig beståndsdel i den interna väpnade konflikten. Det är och EU:s uppfattning att med ökad kraft bör tillse att de band som finns mellan företrädare för försvarsmakten och de paramilitära grupperna under AUC kapas. I dialogen om mellan och , liksom mellan och , understryks alltid vikten av att den amerikanska administrationen använder sitt inflytande gentemot den colombianska försvarsmakten för att medverka till att så sker. Även har valt att, liksom EU, sätta upp AUC på sin terroristlista där FARC och ELN återfinns. Det kan slutligen nämnas att flertalet paramilitära grupper under AUC ensidigt förklarat eldupphör.
frs · GQ12593 · 2003-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:593 om nedsatt dagersättning till asylsökande från norra har frågat mig vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att det inte ska vara möjligt för att besluta om nedsatt dagersättning för asylsökande i ärenden som gäller frivilligt återvändande. Utgångspunkten i alla förvaltningsrättsliga ärenden måste vara att lagakraftvunna beslut ska följas. Ett avvisningsbeslut är inget undantag i detta sammanhang. ska således i varje enskilt ärende bedöma vilka lagliga åtgärder som bör vidtas för att ett beslut om avvisning i praktiken också genomförs. Detta är viktigt för att trovärdigheten i asylsystemet ska upprätthållas. Verket bedriver också ett omfattande arbete med att motivera personer att i första hand återvända självmant. I det fall en utlänning utan giltigt skäl vägrar att medverka till åtgärd som är nödvändig för att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna verkställas kan enligt 10 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande (LMA) sätta ned bostadsersättning och dagersättning. Vad jag erfarit från bedömer verket att irakier från norra som erhållit ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut och som inte medverkar till åtgärder såsom att anskaffa dokument eller resehandlingar uppfyller förutsättningarna för nedsättning av dagersättning enligt 10 § tredje stycket LMA. Den enskilde utlänningen har dock rätt att överklaga ett sådant beslut hos allmän förvaltningsdomstol. Såvitt verket känner till har ingen allmän förvaltningsdomstol ändrat något av verkets beslut om nedsättning av dagersättningen för denna grupp utlänningar. Jag har särskilt informerat mig om hos verket att denna möjlighet till nedsättning av dagersättning naturligtvis inte kommer att tillämpas i det fall ett återvändande till norra omöjliggörs på grund av en krigssituation i landet. Mot bakgrund av vad som ovan sagts avser jag inte föreslå att regeringen vidtar några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GQ12594 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:594 om Arlas mjölkpulverexport Per har frågat statsminister om exporten av mjölkpulver har regeringens stöd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Självfallet stöder regeringen export av svenska livsmedel, detta ökar möjligheterna till utveckling och tillväxt av livsmedelsföretagen. Denna export ska dock ske på lika villkor och inte leda till att konkurrensen snedvrids mellan EU och tredjeland. Därför är det ett problem att exportbidragen medför att produkterna från EU kan säljas på marknaderna i tredjeland till ett lika lågt eller lägre pris än det inhemska priset. Detta kan framför allt få negativa konsekvenser i vars livsmedelsindustri är under uppbyggnad. De låga priserna och den ökade konkurrensen påverkar i slutändan råvaruproducenterna. Inom den pågående halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken arbetar regeringen intensivt med frågor om sänkta administrativa priser vilket i förlängningen innebär sänkta marknadspriser och sänkta exportbidrag. Sänkning av de administrativa priserna innebär även att produktionsstyrningen minskar med följd att överskottet som exporteras med hjälp av subventioner blir mindre. I de pågående jordbruksförhandlingarna inom WTO ska, enligt ministerdeklarationen från , alla former av exportstöd sänkas och efter hand fasas ut. målsättning i båda sammanhangen är att slutligen helt kunna avveckla exportbidragen.
frs · GQ12595 · 2003-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:595 om båttransporter har frågat näringsministern vad han avser att göra för att förmedlingen av krigsmateriel genom exempelvis båttransporter ska regleras. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den svenska lagstiftningen avseende krigsmateriel tar fasta på att reglera den typ av produkter som tillverkas, tillhandahålls eller förs ut från . Den reglerar endast det som klassificeras som krigsmateriel och inte de transportmedel som materielen fraktas med. Detta ger oss fullgoda möjligheter att kontrollera exporten från . När det gäller andra länders export, är vår utgångspunkt att denna måste kontrolleras utifrån ursprungslandets exportlagstiftning. tillämpar en mycket strikt kontroll över den egna exporten av krigsmateriel, och söker i olika internationella sammanhang främja en restriktiv hållning bland övriga länder vad gäller export av krigsmateriel. Exportkontrollen är en nationell angelägenhet, och det är i ursprungslandet som prövningen görs om export ska tillåtas eller ej. Exporten av krigsmateriel diskuteras fortlöpande mellan EU:s medlemsländer. Den regleras av EU:s uppförandekod för vapenexport. Grundläggande för koden är att beslutsfattandet inte ska falla under gemenskapsrätten, utan förbli nationellt. Diskussionerna inom ramen för EU:s uppförandekod har inriktats på villkoren för medlemsstaternas krigsmaterielexport. Koden utgör därför ett viktigt instrument för i syfte att uppnå en hög grad av restriktivitet inom hela EU. Från svensk sida ser vi det som en förutsättning för en restriktiv exportpolitik att det är vi själva som ytterst ska pröva om export ska tillåtas eller ej. Detta är en fundamental princip som värnar om. En reglering av transportmedlet skulle innebära ett avsteg från denna princip genom att det inte endast skulle handla om att reglera transporter från , utan också om att till viss del reglera andra länders krigsmaterielexport. Vid sidan om svårigheten att i praktiken kontrollera denna typ av frakter, skulle en sådan reglering göra det svårare för att i internationella sammanhang verka för att krigsmaterielexporten förblir under nationell kontroll. Den svenska lagstiftningen motsvarar redan de höga kontrollkrav som måste ställas beträffande krigsmaterielexporten. Detta gäller oavsett nationalitet på transportföretaget och transportmedlet. I sammanhanget bör också understrykas att den som hyr ut ett fartyg inte har någon dispositionsrätt över det som fraktas. Mot denna bakgrund ser jag ingen anledning till att inkludera transportverksamhet i lagen om krigsmateriel. Regeringens tillvägagångssätt för att komma till rätta med en icke önskvärd spridning av krigsmateriel är därför dels att ha ett nationellt mycket strikt exportkontrollsystem på plats dels att internationellt verka för att andra länder tillämpar en ansvarsfull exportpolitik.
frs · GQ12596 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:596 om huvudduk har frågat mig vad jag avser att göra för att implementera statsmakternas och Försvarsmaktens intentioner vad gäller kulturell och etnisk mångfald hos frivilliga försvarsorganisationer som uppbär statsstöd. Först och främst vill jag framhålla att riksbilkårschefen, , i ett pressmeddelande konstaterade att Kvinnliga Bilkåren inte utestänger någon medlem som väljer att bära slöja på grund av sin religiösa tro. Under utbildning i Kvinnliga Bilkåren gäller Försvarsmaktens uniformsbestämmelser. Organisationen bedömde att bärandet av slöja inte är förenligt med dessa bestämmelser. Då Kvinnliga Bilkåren eftersträvar öppenhet för alla oaktat religiös tillhörighet valde man att hänvisa frågan vidare till Försvarsmakten. Enligt Försvarsmakten kommer myndigheten att ta upp denna fråga . Jag anser inte att jag som minister bör ingripa i myndighetens hantering av frågan. vill jag understryka att jag kommer att fortsätta att verka för ökad mångfald inom mitt politikområde. Försvarsmakten har fått regeringens uppdrag att reformera sitt personalförsörjningssystem och där har vi särskilt lyft fram behovet av att främja etnisk och kulturell mångfald. Kravet på att undersöka behovet av förändringar utgående från ett mångfaldsperspektiv ingår dessutom särskilt i den just inledda översynen av , då även denna myndighet har en viktig roll i detta arbete.
frs · GQ12597 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:597 om transport av farligt gods har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förstärka uppföljningen och därmed efterlevnaden av bestämmelserna om säkerhetsrådgivare i lagen om transport av farligt gods. Som framhåller finns, mot bakgrund av olika EU-direktiv, bestämmelser om säkerhetsrådgivare i lagen (1982:821) om transport av farligt gods och i förordningen (1982:923) om transport av farligt gods. Innebörden i bestämmelserna är bland annat att den som transporterar eller till någon annan lämnar farligt gods för transport ska ha en eller flera säkerhetsrådgivare. Säkerhetsrådgivarens uppgift är att förebygga olyckor vid transport av farligt gods. Verksamheten är av övervakande och rådgivande karaktär. har för sin tillsynsuppgift byggt upp ett register över ca 4400 företag och 1000 säkerhetsrådgivare. Avsikten är att under detta år lägga ut denna databas på Internet. har givit hög prioritet åt olika metoder att fånga in alla företag som är skyldiga att ha säkerhetsrådgivare. har vidare bedrivit en omfattande utbildningsverksamhet när det gäller säkerhetsrådgivare. Min slutsats är att har en hög ambition på området säkerhetsrådgivare. Regeringen kommer att besluta om direktiv till en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av gällande bestämmelser om bland annat transport av farligt gods. Utredaren ska utarbeta ett förslag till den författningsreglering som bedöms nödvändig. Huvudsyftet är att förenkla och modernisera regelsystemen. Utredaren ska särskilt se över regleringen av säkerhetsrådgivare och även se över reglerna om tillsyn. Enligt ska det i medierna från ha framförts synpunkter på att lagen om transport av farligt gods är otydlig bland annat vad gäller kraven på rapportering av det förebyggande arbete som bedrivs. Jag har från inhämtat att man inte har detta slag av synpunkter på lagen.