ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12922 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:922 om SJ:s biljetthantering och biljettsystem har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att få ett fungerande prissättnings- och biljettsystem för tågresor som tillgodoser medborgarnas krav på att kunna bo och arbeta i hela . Frågan är ställd mot bakgrund av att tågresenärer upplever SJ:s biljettförsäljningssystem på sträckan mellan och som otillfredsställande. Först vill jag betona att jag delar omsorg om medborgarnas möjligheter att bo och arbeta i hela . Den övergripande målsättningen inom transportpolitiken är ju att säkerställa en effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Jag vill också peka på regionalpolitiska beslut där vikten av goda transportmöjligheter för att utveckla mer funktionella arbetsmarknadsregioner betonas. En utgångspunkt transportpolitiska beslut är dock att interregional persontrafik ska bedrivas på kommersiella grunder, vilket naturligtvis inkluderar SJ:s tågtrafik. I detta ligger också att SJ självständigt fastställer biljettpriser och försäljningsorganisation baserat på marknadens behov och efterfrågan. Jag eller regeringen har ingen möjlighet att direkt påverka SJ:s beslut i dessa frågor. Jag vill peka på att staten via Rikstrafiken satsar stora belopp på att upprätthålla en tillfredsställande transportförsörjning genom att upphandla trafik som inte är kommersiellt lönsam med ändå är transportpolitiskt motiverad. Ett närliggande exempel är Tåg i Bergslagen som Rikstrafiken stöder med . Jag vill också peka på att regeringen tillsatt två utredningar, och , som båda utifrån konsumentperspektivet ska se över hur järnvägstrafiken respektive kollektivtrafiken kan utvecklas.
frs · GQ12923 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:923 om nationellt kommunikationssystem har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att hela fjällvärlden kan involveras i ett nytt nationellt kommunikationssystem för skydd och säkerhet. En särskild kommitté under arbetsnamnet har på regeringens uppdrag utrett möjligheten att upprätta ett gemensamt radiokommunikationsnät för skydd och säkerhet. Kommittén lämnade sitt betänkande Trygga medborgare @ säker kommunikation (SOU 2003:10). Kommittén föreslår bland annat att en utbyggnad av ett gemensamt radiokommunikationssystem bör påbörjas med skyndsamhet och genomföras under perioden 2004@2009. Staten föreslås äga det gemensamma systemet, men belastningen på statsbudgeten bör begränsas. Kostnaderna för infrastrukturen beräknas till ca och driftkostnaderna till ca . Kostnadsberäkningarna baseras på en ekonomisk utbyggnadsplan där två tredjedelar av befolkning täcks in och att delar av fjällvärlden undantas. Fjällvärlden definieras enligt som det område där räddningstjänsten ombesörjs av staten genom polisen i enlighet med separata avtal mellan staten och berörda kommuner. I allt väsentligt motsvaras fjällvärlden av de områden som ligger ovan odlingsgränsen. Hela fjällvärlden är dock inte undantagen. Tätorter med mer än 2500 invånare samt orter som har kommer att täckas in i det gemensamma radiokommunikationssystemet. Detsamma gäller de större vägar som leder till . Jag delar i allt väsentligt kommitténs rekommendation om att delar av fjällvärlden, utifrån den bedömning som kan göras , tills vidare lämnas utanför utbyggnadsplanen 2004@2009. Jag vill understryka att det inte innebär att delar av fjällvärlden kommer att lämnas utanför . Tvärtom, så är det min ambition att det gemensamma radiokommunikationssystemet ska täcka även resterande delar av fjällvärlden. Om det kan ske före eller kommer i allt väsentligt att bero av kostnadsutvecklingen. Det är också väsentligt att en sådan utbyggnad kan göras med hänsyn till fjällvärldens känsliga natur och landskapsbild. Det är min förhoppning att inte minst den tekniska utvecklingen kommer att kunna erbjuda nya framtida lösningar för en kostnadseffektiv och naturanpassad utbyggnad av det nationella radiokommunikationssystemet till att omfatta hela fjällvärlden.
frs · GQ12924 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:924 om handlingsplan för regelförenklingsarbetet och 925 om regeländringar för småföretagens skull har frågat mig dels när jag avser att lägga fram en handlingsplan för regelförenklingsarbetet och dels om jag avser att verka för att förhindra att nya regler utfärdas i de fall där konsekvensanalyser för de små företagen inte utförts. Låt mig först understryka att regeringen har en hög ambitionsnivå när det gäller regelförenklingsarbetet. granskar Simplex alla förslag till nya eller ändrade lagar eller förordningar utifrån vilka konsekvenser de medför särskilt för de små företagen. Denna granskning omfattar ett@två förslag och i ett 25-tal fall har också förslag stoppats eller ändrats väsentligt. Det är vidare angeläget att ta fram en mätmetod för att kunna bedöma hur företagens administrativa börda förändras. Regeringen gav därför , , i uppdrag att ta fram ett förslag till en sådan mätmetod. ITPS redovisade sitt uppdrag och förslaget bereds nu vidare inom . Regeringen har i budgetpropositionen redovisat för hur det fortsatta arbetet med mål, mätmetoder och handlingsprogrammet för regelförenklingsarbetet kommer att bedrivas. Arbetet med att ta fram ett handlingsprogram involverar många parter och är också avhängigt av arbetet med att ta fram mål och mätmetoder. Regeringen avser därför att återkomma till med en redovisning av hur arbetet med handlingsplanen fortskrider. Så som jag har beskrivit ovan kommer regeringen att ta fram ett uppföljningsbart mål för minskning av den administrativa bördan. Regeringen avser att återkomma till även i den frågan. Jag måste därför korrigera det påstående som förs fram av om att det redan skulle finnas ett kvantitativt mål beslutat om att minska företagens kostnader för administrationen av regelverket . När det gäller frågan om konsekvensanalys av förslaget till nya förmånsrättsregler kan jag bara konstatera att det är få förslag som har genomgått en sådan grundlig beredning. Frågorna har utretts och förslagen har varit föremål för remissbehandling, hearingar och andra typer av samråd med berörda intressenter. Innan regeringen beslutade propositionen övervägdes @ efter synpunkter från @ om det fanns skäl att göra någon ytterligare kompletterande utredning, men slutsatsen blev att det inte fanns anledning till det. På grund av det ovanstående anser regeringen, vilket också framgår av propositionen, att konsekvenserna av förslagen är tillräckligt utredda. Förslaget i sin nuvarande form utgör en sammanvägning av flera intressen, där regeringen har gjort bedömningen att de ändrade reglerna, som ytterst syftar till att minska risken för konkurser, sammantaget gynnar ett långsiktigt och livskraftigt företagande.
frs · GQ12925 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:924 om handlingsplan för regelförenklingsarbetet och 925 om regeländringar för småföretagens skull har frågat mig dels när jag avser att lägga fram en handlingsplan för regelförenklingsarbetet och dels om jag avser att verka för att förhindra att nya regler utfärdas i de fall där konsekvensanalyser för de små företagen inte utförts. Låt mig först understryka att regeringen har en hög ambitionsnivå när det gäller regelförenklingsarbetet. granskar Simplex alla förslag till nya eller ändrade lagar eller förordningar utifrån vilka konsekvenser de medför särskilt för de små företagen. Denna granskning omfattar ett@två förslag och i ett 25-tal fall har också förslag stoppats eller ändrats väsentligt. Det är vidare angeläget att ta fram en mätmetod för att kunna bedöma hur företagens administrativa börda förändras. Regeringen gav därför , , i uppdrag att ta fram ett förslag till en sådan mätmetod. ITPS redovisade sitt uppdrag och förslaget bereds nu vidare inom . Regeringen har i budgetpropositionen redovisat för hur det fortsatta arbetet med mål, mätmetoder och handlingsprogrammet för regelförenklingsarbetet kommer att bedrivas. Arbetet med att ta fram ett handlingsprogram involverar många parter och är också avhängigt av arbetet med att ta fram mål och mätmetoder. Regeringen avser därför att återkomma till med en redovisning av hur arbetet med handlingsplanen fortskrider. Så som jag har beskrivit ovan kommer regeringen att ta fram ett uppföljningsbart mål för minskning av den administrativa bördan. Regeringen avser att återkomma till även i den frågan. Jag måste därför korrigera det påstående som förs fram av om att det redan skulle finnas ett kvantitativt mål beslutat om att minska företagens kostnader för administrationen av regelverket . När det gäller frågan om konsekvensanalys av förslaget till nya förmånsrättsregler kan jag bara konstatera att det är få förslag som har genomgått en sådan grundlig beredning. Frågorna har utretts och förslagen har varit föremål för remissbehandling, hearingar och andra typer av samråd med berörda intressenter. Innan regeringen beslutade propositionen övervägdes @ efter synpunkter från @ om det fanns skäl att göra någon ytterligare kompletterande utredning, men slutsatsen blev att det inte fanns anledning till det. På grund av det ovanstående anser regeringen, vilket också framgår av propositionen, att konsekvenserna av förslagen är tillräckligt utredda. Förslaget i sin nuvarande form utgör en sammanvägning av flera intressen, där regeringen har gjort bedömningen att de ändrade reglerna, som ytterst syftar till att minska risken för konkurser, sammantaget gynnar ett långsiktigt och livskraftigt företagande.
frs · GQ12926 · 2003-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:926 om personal i äldreomsorgen har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att det finns tillräckligt med personal inom äldrevården. I de flesta kommuner finns ett stort behov av att rekrytera personal inom äldreomsorgen. Det handlar bland annat om sjuksköterskor, rehabiliteringspersonal och personal i arbetsledande befattning. Kommunerna har @ av flera olika skäl @ haft svårt att tillgodose detta behov. En förklaring är att dom inte alltid har lyckats skapa tillräckligt attraktiva arbetsvillkor för anställda inom äldreomsorgen. Andra förklaringar är brister i arbetsorganisation och arbetsmiljö samt svårigheter för personal att få tillgång till kompetensutveckling. För att kunna rekrytera ny personal krävs också resurser. Många kommuner befinner sig i en ansträngd ekonomisk situation och har av det skälet haft svårt att nyanställa personal. Uppgifter visar dock att antalet anställda i vård och omsorg nu långsamt börjar öka igen. har regering och riksdag tagit flera initiativ för att skapa bättre förutsättningar för kompetensförsörjningen inom kommunernas vård och omsorg. Satsningar har skett främst inom utbildningsområdet där staten har ett ansvar bland annat för dimensioneringen av vissa högre utbildningar. Staten har också bidragit med ekonomiska resurser. har kommunsektorn tillförts i utökade statsbidrag för bland annat vård- och omsorgsändamål. Regeringen uppdrog åt tio statliga myndigheter med i en samordnande roll att utarbeta en gemensam plan för kompetensförsörjning av personal inom kommunernas vård och omsorg om äldre och funktionshindrade personer. Planen ska redovisas . Jag vill också nämna att kompetensförsörjningen inom kommunernas vård och omsorg om äldre personer utgör en nyckelfråga i den redovisning av äldrepolitiken för den innevarande mandatperioden som jag redovisade för tidigare i vår.
frs · GQ12927 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:927 om möjligheterna att starta friskolor har frågat mig om jag avser att lägga några ändringsförslag angående möjligheterna till flexibel skolstart och ändra tid för ansökningar att starta fristående skolor. Enligt skollagen (1985:1100) finns det utrymme för flexibel skolstart på så sätt att elever har möjlighet att börja både förskoleklass och grundskola i olika åldrar. Det finns även en flexibilitet inbyggd när det gäller skolpliktens upphörande. För att en nystartad fristående skola ska ha rätt till bidrag gäller att ansökan om godkännande har lämnats till före kalenderåret innan skolan startar. Det finns emellertid inget som hindrar att en ansökan lämnas in tidigare. Det är nödvändigt att ha en tidsgräns för ansökningar om godkännande och rätten till bidrag. är skyldigt att pröva om skolan uppfyller skollagens villkor. För att förklara att en skola har rätt till bidrag är vidare skyldigt att pröva om den fristående skolans verksamhet skulle innebära påtagligt negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen. ska därför vid handläggningen bereda lägeskommunerna möjligheter att yttra sig. För att kommunen ska ha nödvändiga planeringsförutsättningar är det också rimligt att beslut fattas innan en ny skola ska starta.
frs · GQ12928 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:928 om utbyggnad av har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta med budgetförstärkningar för vägnätet, så att ytterligare fördröjningar av utbyggnad mellan och undviks. Mot bakgrund av det statsfinansiella läget föreslog regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100) att neddragningar skulle göras inom utgiftsområde 22 Kommunikationer på 2003 och på 2004. Möjligheterna att därefter höja anslagen är beroende dels av hur det statsfinansiella läget utvecklas och dels av kommande budgetberedningar.
frs · GQ12929 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:929 om turismen i norra har frågat näringsminister vad han avser att göra för att säkerställa konkurrensneutraliteten mellan den svenska och finska turistbranschen. Arbetet inom regeringen är fördelat så att jag svarar för turistfrågorna. Låt mig först säga att jag delar åsikt om att turistnäringen är viktig för tillväxten och utvecklingen i de norra länen i . Precis som kan vi också sammanfatta som ett mycket lyckat turistår. Den svenska turistnäringen är på frammarsch, även i internationella jämförelser. Det går bra för såväl hotell, camping, stugbyar och vandrarhem. Vi ökade antalet resenärer från utlandet med . Det är långt fler och bättre än både våra nordiska och europeiska grannländer. är den största mottagaren av utländska resenärer i . Turistnäringen har blivit en viktig och växande exportindustri för . Det övergripande målet för turistpolitiken är att ska ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. Det är många olika faktorer som skapar konkurrenskraft i turistnäringen. överlämnade den så kallade Framtidsgruppen sin slutrapport @ strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin. Tillsammans tar staten och näringen ett ansvar för att successivt implementera Framtidsgruppens strategi och förslag på åtgärder utifrån en uppgjord ansvars- och rollfördelning. Arbetet med Framtidsprogrammet bör koordineras med de regionala tillväxtavtalen där turism ingår som en viktig del i flertalet regioner. Så utgår jag ifrån att det kommer att vara även med de kommande regionala tillväxtprogrammen. En viktig proposition som lades fram för förra mandatperioden var propositionen för tillväxt och livskraft i hela landet. I propositionen lyfte regeringen särskilt fram turismen och dess stora potential för och för våra glesbygdsområden. En av de satsningar regeringen gjorde på turismen var att uppdra åt att utveckla och marknadsföra varumärket . är avsatta till projektet i syfte att stärka den långsiktiga attraktionskraften och lönsamheten i fjällområdet. Mot bakgrund av de satsningar som regeringen gör och utifrån den positiva utveckling som turismen har i vårt land , kan jag konstatera att den generella näringspolitik som regeringen för ger förutsättningar för branschen att växa. I fråga om mervärdesskatten bör den pågående utredningen av reglerna om reducerade mervärdesskattesatser med mera (dir. 2002:141) avvaktas. Ett delbetänkande väntas vara klart .
frs · GQ12930 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:930 om statliga bolags hemsidor har frågat konsumentministern om vilka åtgärder hon avser att vidta för att statliga bolag ska behandla alla medborgare lika från ett konsumentskyddsperspektiv. Frågan är ställd mot bakgrund av att det är möjligt att via Internet köpa billigare biljetter till vissa av SAS destinationer. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ansvarar för frågor som rör statligt ägda företag. Till en början vill jag nämna att svenska staten, med ett drygt 20-procentigt aktieinnehav, är en av de större aktieägarna i . Bolaget arbetar på en konkurrensutsatt marknad där det är av stor vikt som aktör att kunna erbjuda konkurrenskraftiga priser och bokningsmöjligheter. Frågan om bolagets sälj- och bokningssystem är av operativ karaktär. Ansvaret för SAS operativa verksamhet ligger hos bolagets ledning och ytterst dess styrelse. Inom ramen för detta ansvarsområde ingår bland annat att definiera försäljningsorganisation och fastställa biljettpriser baserat på marknadens behov och efterfrågan. Jag utgår därför från att bolaget tillhandahåller bokningstjänster som svarar upp mot kundernas behov och att man härigenom är konkurrenskraftig. Jag vill också passa på att säga att regeringens IT-politiska mål är att som första land ska bli ett informationssamhälle för alla. När det gäller de statligt ägda företagen är det min utgångspunkt att de nyttjar IT på bästa sätt för att nå konkurrenskraft på de marknader de verkar. Några särskilda åtgärder avseende de statliga bolagens webbplatser är jag således inte beredd att vidta.
frs · GQ12931 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:931 om skyddsjakt beträffande älg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa mer flexibla regler för att älgjägare med B-licens ska kunna utöva skyddsjakt. B-områden för älgjakt infördes genom beslut av . Syftet med beslutet var att i något större utsträckning än vad regeringen föreslog i proposition 1986/87:58 om jaktlag med mera tillgodose bland annat innehavare av mindre markområden och ge en större del av jägarkåren möjligheter till jakt på vuxen älg i stället för den kalvjakt som föreslogs i propositionen. Enligt bilaga 2 till jaktförordningen (1987:905) är jakttiden på B-områden eller den som bestämmer. På andra licensområden ska jakttiden vara minst . Älgjakten börjar i norra delen av den och i södra delen den andra måndagen . Detta gäller oavsett vilket slags älgjaktsområde det är fråga om. fråga rör emellertid möjligheterna till skyddsjakt på älg. Skyddsjakt kan beslutas på initiativ av en myndighet om det finns påtagliga risker för trafikolyckor eller för allvarliga skador på grund av ett viltbestånds storlek. Det finns också möjlighet för enskilda att ansöka om tillstånd till skyddsjakt för att förhindra allvarliga skador. I båda fallen är det som beslutar om skyddsjakt på älg och bestämmelserna är desamma för alla typer av områden för licensjakt för älg. beslutar också om de närmare villkoren för skyddsjakt, bland annat var och när jakten får bedrivas. Tiden för skyddsjakten är således inte begränsad till de tider som gäller för licensjakten. Jag anser mot denna bakgrund att det inte behöver vidtas några åtgärder vad gäller skyddsjakt på B-områden.
frs · GQ12932 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:932 om fentanyl har frågat om jag ämnar ändra narkotikalagstiftningen så att den även kan gälla nya droger. Jag vill framhålla att har ett internationellt sett mycket väl fungerande system som möjliggör att preparat snabbt kan narkotikaklassificeras. I vissa fall anses dock inte systemet med narkotikaklassificering tillräckligt skyndsamt. Därför har en särskild reglering skapats genom lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Utredningar om varors hälsofarlighet enligt den lagen kan ofta utföras snabbare än utredningar om narkotikaklassificering. Varor som bedöms vara hälsofarliga kan sedan komma att klassificeras som narkotika, efter den ytterligare utredning som krävs. Regeringen har övervägt ytterligare åtgärder för att möjliggöra en mer skyndsam reaktion från samhällets sida mot nya droger. En fråga som aktualiserats är införande av så kallad generisk definition i lagstiftningen. Härigenom skulle hela grupper av preparat kunna narkotikaklassificeras. Sådana system innebär emellertid också betydande nackdelar. Bland annat skulle långa fängelsestraff kunna komma att dömas ut för innehav av harmlösa ämnen. Regeringen har därför funnit att ett införande av generisk definition i lagstiftningen inte bör införas, men framhållit att frågan kan komma att övervägas på nytt. har godkänt detta ställningstagande (prop. 1997/98:183, bet. 1998/99:SoU5, rskr. 1998/99:139). Vilka straff som bör dömas ut för olaglig narkotikahantering prövas fortlöpande av våra domstolar. Även om det ibland kan ta innan vägledande praxis skapats torde normalt sett vara väsentligt kortare än den tid det skulle ta att reglera straffnivåerna i detalj lagstiftningsvägen.
frs · GQ12933 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:933 om skydd för den sexuella integriteten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lagstiftningen om sexualbrott ska skärpas så att kvinnors sexuella integritet ökar. Frågan har ställts mot bakgrund av en dom meddelad av . Som vet kan jag som justitieminister inte kommentera enskilda fall. Tingsrättens dom har dessutom överklagats. Sexualbrott och brott mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem och arbetet med att bekämpa denna typ av brottslighet är en prioriterad fråga för mig och regeringen. arbetar vi därför intensivt med betänkande (SOU 2001:14) och förslag till ny lagstiftning. Det nya förslaget kan förhoppningsvis presenteras . Förslaget från fick ett blandat mottagande av remissinstanserna. Kritiken är i flera avseenden så allvarlig att kommitténs förslag kräver omfattande och grundlig omarbetning och analys. Bland annat har hård kritik riktats mot utformningen av lagtexten, gränsdragningen mellan olika paragrafer och brottsrubriceringar. Detta måste beaktas innan förslaget läggs fram. Min utgångspunkt för det fortsatta lagstiftningsarbetet är att ytterligare lyfta fram och sätta fokus på den sexuella integriteten och den sexuella självbestämmanderätten. Redan nu kan sägas att det inte bör ställas samma krav på våld eller hot som , för att en gärning ska bedömas som våldtäkt. Utan att föregripa resultatet av den fortsatta beredningen kan jag säga att våldtäktsbegreppet kommer att utvidgas. Mycket talar för att de flesta av de gärningar som bedöms som sexuellt utnyttjande bör föras in under våldtäktsansvaret. förslag berör inte direkt handläggningen av sexualbrott i domstol. I tidigare förarbetsuttalanden har emellertid slagits fast att uppgifter om kvinnans beteende före det händelseförlopp som åtalet avser, eller om hennes tidigare sexuella erfarenheter, i princip aldrig har någon betydelse för målet. Att tillmäta sådana uppgifter relevans kan vara ett uttryck för ett synsätt som inte hör hemma i ett jämställt samhälle. Uppgifter som inte har betydelse för målet bör heller inte redovisas i domen. Det är naturligtvis viktigt att domstolarna är uppmärksamma på detta. pågår ett arbete med jämställdhetsfrågor inom domstolsväsendet. Arbetet är inriktat på bland annat attityder och förhållningssätt. Som ett led i arbetet har jämställdhetsfrågor tagits upp i ett stort antal utbildningar som har anordnat. Målet är nu att jämställdhetsfrågor ska genomsyra all utbildning på ett naturligt sätt. kommer även en utbildning med inriktning på jämställdhet och kvinnorelaterat våld att påbörjas. På uppdrag av regeringen har också utarbetat en handlingsplan för brottsofferarbete. I handlingsplanen ingår bland annat utbildning i brottsofferfrågor för all personal inom domstolsväsendet, samverkan med ideella organisationer samt kvalitetssäkring av arbetet på brottsofferområdet.