frs · GQ12381 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:381 om hanteringen av Säpos överskottsinformation och 382 om regeringens föreskrifter avseende registrering i Säpos övervakande verksamhet har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder när det gäller hanteringen av Säpos arkivmaterial som innehåller överskottsinformation som sparats och använts utan stöd i lag. Hon har också frågat om jag, för att undanröja oklarheter, avser att göra ändringar av regeringens utfärdade föreskrifter som rör åsiktsregistrering. Vid användning av hemliga tvångsmedel, såsom teleavlyssning, kommer det ibland fram uppgifter som inte har samband med det brott som legat till grund för tvångsmedelsbeslutet. I vad mån sådan så kallad överskottsinformation får utnyttjas är inte generellt reglerat i lag. har gett hovrättslagmannen i uppdrag att utarbeta ett förslag till reglering av användningen av överskottsinformation. Redovisning av detta uppdrag kommer att ske . inrättades som en särskild kontrollfunktion i samband med registerkontroll inom ramen för säkerhetsprövning (tidigare kallad personalkontroll). Nämnden ska bland annat ta ställning till om uppgifter som finns i polisens register bör lämnas ut vid registerkontroll. Uppgifter får endast lämnas ut om de kan antas ha betydelse för prövningen av den kontrollerades pålitlighet ur säkerhetssynpunkt. Om några relevanta uppgifter framkommer har den kontrollerade som regel rätt att yttra sig över dessa. har vi således ett väl fungerande och rättssäkert system för personalkontroll. har det förekommit att personer registrerats på delvis lösa grunder. Sådana uppgifter har i vissa fall lämnats ut vid personalkontroller. Detta är självfallet inte godtagbart. Vi överväger därför om det kan finnas skäl att närmare granska sådana fall där registrering och utlämnande av uppgifter har lett till orimliga konsekvenser för den enskilde. har också frågat om föreskrifter avseende åsiktsregistrering. Förbudet mot åsiktsregistrering har funnits i regeringsformen samt i den nu upphävda personalkontrollkungörelsen . Det innebär att en uppgift om en person inte får registreras om registreringen grundas enbart på hans eller hennes politiska åskådning. När det gäller Säkerhetspolisen och övriga polisen finns det dessutom en särskild reglering i polisdatalagen som anger att uppgifter om en person inte får behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförbund, hälsa eller sexuell läggning. Polisen får dock, om det bedöms oundgängligen nödvändigt, behandla uppgifter av ovanstående art, om de framkommer i samband med behandling av andra uppgifter. De regler som finns är alltså tydliga. Säkerhetspolisen har dessutom utarbetat tydliga arbetsrutiner för registrering av känsliga uppgifter. Den risk för olaglig registrering som kommissionen ändå pekar på är emellertid en varningssignal som måste tas på allvar. har ett stående uppdrag att granska Säkerhetspolisens hantering av uppgifter enligt polisdatalagen, vilket är en garanti för att registrering sker på ett riktigt sätt och för att felaktig behandling uppmärksammas och förhindras. Inom pågår också ett arbete med att ta fram en ny polisdatalag för att skapa en tydligare reglering när det gäller behandling av personuppgifter i polisens verksamhet. påpekanden kommer givetvis att beaktas i det arbetet.