ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111110 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1110 av () till statsrådet om Miogruppens arbete Barnmisshandel är en utbredd företeelse i vårt samhälle. Och trots ökad uppmärksamhet inom sjukvården och i medierna är det sannolikt att många fall av barnmisshandel förblir oupptäckta med svåra följer för barn och familjen i stort. Det finns många skäl till varför barnmisshandel inte alltid upptäcks . Bland annat arbetar vårdpersonalen i stressad miljö och har inte alltid sin uppmärksamhet riktad på de ibland subtila tecken som signalerar misshandel. Misstanken om misshandel på barn ger ofta starka obehagskänslor som gör att man blundar för fakta och därmed missar möjligheten till korrekt och snabb diagnostik. Kunskapen om symtom på misshandel är bland vårdpersonal dålig. Utredningarna som följer är tidsödande och kostnadskrävande. har man dock på haft ett antal tragiska fall av barnmisshandel att det 1999 ledde till att man bildade en arbetsgrupp bestående av experter med intresse för och kunskap om barnmisshandel. Deras mål är att förbättra möjligheterna till snabb diagnostik och optimalt omhändertagande av misstänkta fall samt att fungera som sambandscentral och kunskapsbank för personal som möter det misshandlade barnet. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att uppmuntra Miogruppens arbete att förebygga barnmisshandel?
fr · GQ111111 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1111 av () till justitieminister om reformering av tingsrättsorganisationen Regeringen planerar för förändringar av tingsrättsorganisationen i bland annat . Av effektivitets- och kompetensskäl vill man skapa större och slagkraftigare domstolsenheter som är bättre anpassade till framtidens krav. Handens och tingsrätter ska enligt regeringens förslag läggas samman till en ny med kansliort . Jag anser att tillgängligheten omotiverat försämras genom en lokalisering av tingsrätten i . Dessutom är jag orolig för att blir för liten och riskerar att också lokaliseras till . I stället bör domkretsindelningen ändras så att framöver tillhör . Efter en sådan förändring ligger strategiskt i mitten av och och blir därmed den lämpligaste kansliorten för . En ändrad domkretsindelning tryggar också botkyrkabornas goda tillgänglighet till tingsrätten. Stora delar av kommun ligger också kommunikationsmässigt närmare C än till exempel . Då ligger i direkt anslutning till centrum med pendeltåg och bussar är tillgängligheten mycket god. Avser justitieministern att överväga en omprövning av tingsrättsorganisationen med utgångspunkt från den argumentering som anförs i den skriftliga frågan?
fr · GQ111112 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1112 av () till justitieminister om fler studerande bland nämndemännen Våra nämndemän har i uppgift att vara de medborgerliga representanterna i vårt rättssystem. Därför är det av största vikt att alla samhällsgrupper finns representerade och att nämndemannakåren speglar befolkningens mångfald. Inte minst är en spridning i ålder eftersträvansvärd för att uppnå största möjliga bredd i kunskaper och erfarenheter. är av nämndemännen , och tillhör åldersgruppen . I den statliga utredningen nämndemän (SOU 2002:61) föreslår utredningskommittén ett antal åtgärder för att öka representativiteten för unga yrkesarbetande men glöms de unga studerande bort. För att nämndemannauppdraget ska bli mer attraktivt även för studerande bör bland annat ersättningsnivån höjas. Eftersom studerande inte går miste om någon arbetsinkomst är arvodet för en hel arbetsdag endast 300kr före skatt. Även med den föreslagna höjningen av arvodet till 500kr per dag är detta fortfarande mindre än minimilönen för kommunalanställda. För att inte gå miste om erfarenheterna hos denna viktiga samhällsgrupp bör de unga studerande prioriteras i en särskild satsning. Vad avser justitieministern att göra för att nämndemannauppdraget ska bli mer attraktivt även för unga studerande?
fr · GQ111113 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1113 av () till justitieminister om partnerskaps- och vigselförrättare tillkännagav att regeringen borde verka för att det finns tillgång till partnerskapsförrättare över hela landet. En sådan ordning skulle kunna åstadkommas genom att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag (bet. 1999/2000:LU22). I regleringsbreven för gavs länsstyrelserna i uppdrag att undersöka tillgången på partnerskapsförrättare och vid behov på lämpligt sätt verka för att vigselförrättare och partnerskapsförrättare gjordes till ett gemensamt uppdrag. Uppdraget skulle redovisas till . Regeringen har meddelat att den avser att återkomma till med en redovisning (se bland annat skrivelse 2002/03:75). Enligt tidigare uppgifter från till lagutskottet skulle redovisningen ske i propositionen om en ny sambolag, men detta blev inte fallet. Vårens riksdagsarbete närmar sig nu sitt slut och någon redovisning eller några förslag från regeringens sida syns ännu inte till. Min fråga blir därför: När kommer justitieministern att föreslå att uppdragen som förrättare av borgerlig vigsel och förrättare av partnerskapsregistrering görs till ett gemensamt uppdrag?
fr · GQ111114 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1114 av () till socialminister om behovet av vårdplatser inom psykiatrin Två tragiska vansinnesdåd har satt fokus på bristerna i den psykiatriska vården och omhändertagandet. Socialministern har fattat ett välkommet beslut att låta utreda huruvida händelserna på tunnelbanan i och på i har något samband. Men förhållandena inom den svenska psykiatriska vården kräver mer av konkreta åtgärder. Antalet vårdplatser inom psykiatrin är för litet, framför allt när det gäller så kallade akutplatser. Införandet av psykiatrireformen 1995 @ och besparingar därefter @ har medfört kraftiga reduceringar av antalet vårdplatser. Psykiatrireformen var, enligt min mening, rätt tänkt, men gav en hel del oönskade effekter. Mycket av slutenvården var tänkt att ersättas av öppenvård @ problemet är dock att både slutenvård och öppenvård har minskat. Det händer att personer som söker psykiatrisk slutenvård tvingas vända i dörren eftersom det saknas vårdplatser. Ingen vet dock med säkerhet hur vanligt detta är. Min fråga är: Avser socialministern att vidta åtgärder för att råda bot på de stora brister som finns inom psykiatrin?
fr · GQ111115 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1115 av i (s) till socialminister om mellanvårdsenheter inom den psykiatriska vården Efter de två uppmärksammade och tragiska våldsbrott som skett, där gärningsmännen misstänks vara psykiskt sjuka, har debatten snedvridits av en tro på att allt ordnar sig bara vi får fler slutenvårdsplatser. Ett eventuellt samband mellan brister i den psykiatriska vården och medborgarnas trygghet relaterat till ovannämnda brott får den kommande utredningen inom området utvisa. Att bara eftersträva fler slutenvårdsplatser är fel! Visst har slutenvården skurits ned lite väl drastiskt, men efter att själv ha jobbat inom den psykiatriska vården så vet jag att det finns ett minst lika stort behov av en mellanvårdsenhet @ en enhet som är placerad mellan den slutna vården och den öppna vården. Denna form av vård är extra viktig för personer med exempelvis schizofreni. Patienter med denna typ av sjukdom kräver inte lika mycket personal som de som är placerade i sluten vård, men de kräver ändå en regelbunden tillsyn så att medicinering och kontakter med sociala myndigheter ombesörjs med mera. Den aktuella utredningen om ett eventuellt samband mellan omhändertagandet inom den psykiatriska vården och omsorgen och våldsbrott är ett bra initiativ. Avsaknaden av en mellanvårdsenhet är dock ett bestående problem. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att förbättra vården för de patienter som inte är i behov av sluten vård, men som inte klarar av att bo i eget boende?
fr · GQ111116 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1116 av () till socialminister om landstingens dialysvård Många dialyspatienter känner stor oro för att inte få den dialysvård som de behöver. Dialysvården tillhör enligt prioritetsgrupp1. Den är livsuppehållande och @ för patienter med kronisk njursvikt @ enda alternativet för överlevnad. Transplantation är en snudd på hopplös önskan, dels för att de donerade njurarna är få, dels för att många av medicinska skäl inte klarar en transplantation. Alltfler dialyskliniker i landet kan inte upprätthålla dagens minimikvalitet med dialys , speciellt inte . är man inom läkarvetenskapen överens om att patienternas livssituation skulle förbättras avsevärt om dialyserna gjordes tätare och kortare, helst fem@sex gånger . Det skulle ge färre komplikationer och ett längre liv. Många kliniker drar nu ned dialyserna till , med stora risker som följd. Utan dialys lever dessa patienter bara . har fått rapporter om detta, men har enligt patientföreningen inte agerat. Därtill kommer svårigheterna för dialyspatienter att resa inom . Det finns ingen kapacitet på sjukhusen att ta emot patienter för "gästdialys", allra minst förstås. Det här innebär att dialyspatienter i princip har "kommunarrest" i sin hemkommun, de kan alltså inte resa bort till vänner och bekanta, mer än . Vad kommer socialministern att göra för att underlätta livet för de många i som är helt beroende av landstingens dialysvård?
fr · GQ111117 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1117 av () till utbildningsminister om läroplanens mål om nationella minoriteter har fattat beslut om att de nationella minoriteterna och minoritetsspråken ska stödjas genom rikstäckande åtgärder. Att, som ett exempel, den samiska kulturen kan fortleva och utvecklas är en angelägenhet för oss alla. Genom ökad kunskap ökar också förståelsen och toleransen för språkliga och kulturella olikheter. Här har skolan en viktig roll att fylla, därför är det viktigt att skolan lever upp till läroplanens mål. Enligt läroplanen för ska eleverna ha kunskaper om de nationella minoriteternas kultur, språk, religion och historia. Under deltog undertecknad i en urbefolkningskonferens om samer. Vid konferensen framkom att de svenska elevernas kunskaper om urbefolkning, samerna, är bristfälliga. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att den svenska skolan ska leva upp till läroplanens mål om nationella minoriteter?
fr · GQ111118 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1118 av i (s) till miljöminister om miljöskydd har vi tagit del av TV-bilder med olja som ligger och flyter utanför . Än en gång blir vi påminda om det känsliga utsatthet vid denna typ av katastrofer. Men den senaste oljeolyckan aktualiserar också en annan aspekt, och det är att miljöfrågorna är internationella. Ett kinesiskt fartyg som förliser på danskt vatten gör stor skada vid den svenska kusten. Arbetet med att säkerställa fortsatta miljöhälsa måste därför vara obehindrat av nationsgränser så långt som det är möjligt. Ett sådant samarbete skulle till exempel kunna ledas och styras av en överregional myndighet. Översyn av trafiken måste fungera på ett effektivt sätt och sanktioner mot dem som bryter mot reglerna måste vara kännbara. Enskilda länder klarar inte att utföra dessa och andra åtgärder på ett sätt som tryggar miljö också för kommande generationer. Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att förbättra det internationella samarbetet när det gäller att trygga miljöskydd?
fr · GQ111119 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1119 av () till jordbruksminister om djurförsök inom EU Inom EU används tusentals kemikalier vars hälsorisker aldrig har undersökts, eftersom kemikalier som släpptes på marknaden inte behövde testas så hårt. På kemikalier som släpptes på marknaden ställs det fler krav. Konsekvensen är att vi har kemikalier på marknaden som vi inte har så bra kunskap om. arbetar med ett förslag som innebär att även dessa ämnen ska testas enligt samma krav som kemikalier som släpptes på marknaden . Antalet kemikalier som berörs av testkraven är okänt men kan vara så många som 20000@30000. Hur många djur som kommer att användas i testen är svårt att beräkna. Uppgifter från tyder på att man räknar med en åtgång på cirka tio miljoner djur . minskar EU anslaget för alternativa testmetoder där djur inte ingår. Detta innebär att djurtesten inom EU med stor sannolikhet kommer att öka, vilket kommer att orsaka miljontals djur onödigt lidande. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att djurförsöken inom EU ska minska?
fr · GQ111120 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1120 av () till statsrådet om LGF-skyltar Mopedbilarna, som i allt större utsträckning finns på våra vägar, kommer under den intensiva sommartrafiken sannolikt tyvärr innebära såväl trafikolyckor som allvarliga incidenter, delvis beroende på att något krav om skylt för långsamtgående fordon (LGF-skylt) inte införts. behandlade ett betänkande om den nya fordonslagen under riksdagsåret. Det betänkandet innebar att det enkelt skulle gå att ändra i förordningen och införa detta krav. Frågan har varit uppe till diskussion i trafikutskottet och eftersom det inte krävdes någon speciell lagstiftning från sida för att åstadkomma denna förordningsändring, blir jag orolig när frågan inför sommarens högtrafik ännu är olöst. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det införs LGF-skyltar på mopedbilar och trafiksäkerheten därmed ökar på detta område?
fr · GQ111121 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1121 av () till statsrådet om körkort i för utländska medborgare En utländsk medborgare som flyttar till får med sitt nationella körkort, tillsammans med ett internationellt körkort, köra bil i . Under det året kan man anta att personen i fråga fått värdefull erfarenhet av att köra bil och tillämpa de trafikregler som gäller i . Föraren kan fortsätta att köra bil i stora delar av världen på sitt befintliga körkort, dock inte i . Här måste föraren praktiserande påbörja en ny svensk körkortsutbildning med alla de kostnader som är förknippade med detta. För många personer som ställs inför detta faktum framstår regelverket som ologiskt och märkligt. Mot bakgrund av vad som här anförts vill jag fråga ansvarigt statsråd: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för utländska medborgare att i landet kunna få ett svenskt körkort?
fr · GQ111122 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1122 av () till statsrådet om replokalsituationen Bostadsbristen ägnas en hel del uppmärksamhet, med all rätt, men en lokalbristfråga som inte får samma beskärda del av intresset är replokalfrågan. Replokaler är så mycket mer än bara lokaler där människor träffas för att öva. De är demokrativerkstäder, skaparplatser och källor till gemenskap. För när ett rockband, en popgrupp eller ett spelmanslag intar en replokal, för de ofta regelbundna övningarna, händer många saker. Deltagarna lär sig att lyssna på varandra, samspela, komma överens, lösa konflikter och förstå att det man kan åstadkomma tillsammans är större än det som var och en kan prestera. Glädje, samhörighet och tillit är andra värden som stimuleras i en replokal. Rockbandens möjlighet att få en replokal kan ofta vara avgörande för om denna synnerligen goda verksamhet kan utövas eller inte. Ofta är det unga människor som står utan replokal, resurssvaga vad gäller pengar, men resursstarka vad gäller kreativitet och viljan att utvecklas tillsammans. Bristen på replokaler ser givetvis olika ut runtom i landet, men många är vittnesbörden om svårigheterna att erövra en åtråvärd spelplats. står många skolor tomma och , och skulle i stället kunna nyttjas för detta och andra ändamål som främjar kreativitet och gemenskap. Väl medveten om det kommunala självstyret vill jag ändå uppmana kommun- och bostadsministern att agera på området för att undersöka vilka åtgärder som krävs för att ta itu med replokalbristen. Är statsrådet beredd att undersöka replokalsituationen och vidta lämpliga åtgärder för att komma till rätta med bristen på replokaler?
fr · GQ111123 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1123 av (m) till justitieminister om insyn i offentligt finansierad verksamhet Det har blivit allt vanligare att kommuner och landsting lägger ut delar av sin verksamhet i olika entreprenadformer, av vilka hel- eller delägd bolagisering är en ganska vanlig driftsform. I verksamheter där det offentliga äger mer än eller tillsätter mer än hälften av styrelsens ledamöter omfattas dessa av offentlighetsprincipen. Andra entreprenörsformer som finansieras med skattemedel omfattas inte av samma grundlagsfästa rätt till insyn i hur verksamheten sköts till exempel från kvalitetssynpunkt. Enligt kommunallagen ska kommun eller landsting @ innan avtal sluts med privata entreprenörer @ "beakta intresset" av att allmänheten tillförsäkras information. "Beakta intresset" är förvisso inte lika tvingande som till exempel "skall tillförsäkras" information. All offentligt finansierad verksamhet borde, oavsett driftsform och utövare, vara underkastad offentlighetsprincipen. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att i vidare mening främja en sådan utveckling?
fr · GQ111124 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1124 av () till vice statsminister om kvinnliga entreprenörer För få kvinnor beviljas F-skattsedel. presenterar regeringen nya vackra löften om jämställdhet. Lovvärt, men vi har hört det . Jämställdhet måste upplevas i praktiken för att ha ett reellt värde för enskilda människor. Ett exempel för att möjliggöra en tillväxtvänligare utveckling för är att förenkla för småföretagande. Nuvarande redovisnings- och skatteregler är i princip desamma för stora som små företag. Den mur av blanketter, byråkrati och misstänksamhet som fortfarande möter den som vill starta ett företag måste rivas. Trots detta vill många starta eget @ också kvinnor. Men det är inte det allra lättaste att starta. Flera företagare har hört av sig för att tydliggöra svårigheten att skaffa F-skattsedel och i synnerhet för kvinnor. Dels stänger reglerna ute många entreprenörer som vill starta eget. Bland annat är kraven formulerande så att de sammantaget innebär att nyföretagandet inom tjänstesektorn hindras allvarligt, och bland annat missgynnas kvinnor som skulle kunna starta eget inom till exempel vårdsektorn. Dels har flera indikationer visat på att godtycklighet och olika behandling av F-skattsedeltilldelning förekommer beroende på var i landet man lämnar in sin ansökan. Vilka åtgärder avser jämställdhetsministern att vidta för att alla ska få lika chans och möjlighet att starta eget vid ansökan av F-skattsedel?
fr · GQ111125 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1125 av (m) till näringsminister om bonusavtal med chefer i statligt ägda företag Bonusavtal i olika former, vid sidan av lönen, till ledande personer i såväl statliga som privata företag har blivit en allt vanligare företeelse. Inte sällan saknar de skäliga och rimliga proportioner. Alldeles fel blir signalen när fantasifulla bonusbelopp utbetalas som tack och erkänsla för röda bokslut. Särskilt stötande är det givetvis i offentligt ägda och finansierade företag där avtalen dessutom inte sällan är hemligt slutna mellan ett fåtal personer och inte anses tåla offentlighetens ljus. En rimligt och skäligt anpassad lön för ett kompetent och fullgott arbete borde räcka. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att mönstra ut bonusavtal och dylikt ur statens ägarpolicy?
fr · GQ111126 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1126 av () till näringsminister om kvinnor och F-skattsedel presenterar regeringen nya vackra löften om jämställdhet. Lovvärt, men vi har hört det . Jämställdhet måste upplevas i praktiken för att ha ett reellt värde för enskilda människor. Ett exempel för att möjliggöra en tillväxtvänligare utveckling för är att förenkla för småföretagande. Nuvarande redovisnings- och skatteregler är i princip desamma för stora som små företag. Den mur av blanketter, byråkrati och misstänksamhet som fortfarande möter den som vill starta ett företag måste rivas. Trots detta vill många starta eget @ också kvinnor. Men det är inte det allra lättaste. Flera företagare har hört av sig för att tydliggöra svårigheten att skaffa F-skattsedel, i synnerhet för kvinnor. Dels stänger reglerna ute många entreprenörer som vill starta eget. Bland annat är kraven formulerande så att de sammantaget innebär att nyföretagandet inom tjänstesektorn hindras allvarligt, och bland annat missgynnas kvinnor som skulle kunna starta eget inom till exempel vårdsektorn. Dels har flera indikationer visat på att godtycklighet och olika behandling av F-skattsedeltilldelning förekommer beroende på var i landet man lämnar in sin ansökan. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att komma till rätta med problemet att kvinnliga entreprenörer undantas i alltför stor utsträckning till möjligheten att starta eget eftersom de nekas F-skattsedel?
fr · GQ111127 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1127 av Per () till näringsminister om cider I svensk lagstiftning ges ingen definition på cider. Enligt bland annat uppslagsverk, konsumentens uppfattning, samt lagstiftning och uppfattningen i andra länder, är cider en dryck som framställs genom jäsning av äppel- eller päronjuice. På grund av dryckens popularitet och den för konsumenten positivt värdeladdade beteckningen av cider såsom en genuin, jäst dryck, säljer vissa bryggerier drycker betecknade cider men som i själva verket utgörs av så kallad alkoläsk. Den europeiska branschorganisationen, AICV, har tidigt reagerat och begärde 1997 att regeringen skulle införa en definition av cider i svensk lagstiftning. Konsumenterna vilseleds om dryckens innehåll som också är väsentligt billigare att tillverka än den jästa produkten. har hänvisat till de generella märkningsreglerna med den uttalade uppfattningen att cider är ett vedertaget uttryck för jäst äppel- eller päronjuice. Då verket endast har tillsyn över två cidertillverkare, har försäljningen av den ojästa drycken cider kunnat fortgå. Vi står nu inför risken att beteckningen cider kommer att degenereras i . Konsument- och konkurrensneutraliserande intressen bör verka för att generiska begrepp inte missbrukas för enskilda kommersiella intressen. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga näringsministern om han är beredd att tillse att endast huvudsakligen jäst äppel- eller päronjuice, får försäljas under beteckningen cider?
fr · GQ111128 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1128 av () till socialminister om apoteksmonopolet Åter läser jag att ett antal apotek måste hålla stängt . Som skäl anges brist på till exempel farmaceuter. Jag menar att även det monopol som Apoteksbolaget har vid försäljning av receptfria läkemedel förstärker detta problem, så att många tvingas åka flera mil för att få sin medicinering. Skälet att bevara apoteksmonopolet för folkhälsans skull, som statsrådet tidigare svarat, håller inte. visar i en rapport , liksom statliga offentliga utredningar (SOU 1998:28), att det finns behov att konkurrensutsätta till exempel den receptfria läkemedelsförsäljningen. Samma utredning framhåller att ca 80@90% av alla hälsoproblem kan genom olika typer av egenvård. Därför håller inte argumentet att monopolet behövs för folkhälsan. Många receptfria läkemedel som nikotinersättningsmedel, magsårsmediciner, allergimediciner och smärtlindrade mediciner kan användas i egenvård på ett bättre sätt om tillgängligheten ökar. I har man tillåtit försäljning av mindre förpackningar över disk i dagligvaruhandeln, utan att man sett att konsumtionen av exempelvis smärtlindrande ökat. Utredning från handeln (2002) visar att om vi skulle tillåta detta i skulle ca 3000 nya försäljningsställen kunna tillskapas. Avser ministern att vidta åtgärder så att receptfria läkemedel kan försäljas i dagligvaruhandeln liksom nu sker i ?