ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11813 · 2003-04-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:813 av () till socialminister om läkare och privat verksamhet yngre läkares förening (SYLF) har gjort en enkät om hur St-läkarna ser . Enkäten visar att de yngre läkarna har andra värderingar och förväntningar än de äldre kollegerna. av St-läkarna kan tänka sig att arbeta i egen eller privat verksamhet. Dessutom funderar på att flytta utomlands. Hälften av de tillfrågade läkarna visar sig dessutom ha erfarenhet av arbete som läkare utanför landstingen. Med den syn som finns på sjukvården och olika driftsformer i många landsting, finns det all anledning att fundera över den framtida läkarförsörjningen. Hur kommer ministern att agera för att se till att läkare som vill arbeta i privat verksamhet ska kunna göra det?
fr · GQ11814 · 2003-04-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:814 av () till socialminister om hjälpmedel för hörselskadade Nedsatt hörsel är en av de vanligaste funktionshindren och över en miljon svenskar har en hörselskada av någon grad. Och kurvan pekar uppåt för framför allt dem under . Hörselskadade slås ut från arbetsmarknaden i större utsträckning än befolkningen i sin helhet. Förtidspensioneringen är dubbelt så hög () bland hörselskadade jämfört med hela befolkningen (5,). Förtidspension är fem gånger dyrare än allsidig rehabilitering, inklusive hjälpmedel. Så varför lägga per person och år när en insats som kostar kan innebära ett bättre liv för den hörselskadade och lägre kostnader för samhället. Väntan till hörapparater är lång och kostnaden varierar beroende på var man bor i landet. Vad ämnar ministern vidta för åtgärder för att underlätta för hörselskadade att få hjälpmedel oavsett var de bor i ?
fr · GQ11815 · 2003-04-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:815 av () till finansminister om skatteregler och nyföretagande har medierna informerat oss om att en prostituerad kvinna fått F-skattsedel av skattekontoret i . Skattekontorets skäl till att lämna ut skattsedeln är att kvinnan anses uppfylla kriterierna @ arbetet ska vara varaktigt, självständigt och ha ett vinstsyfte. får en sjuksköterska i en annan kommun avslag på sin ansökan om F-skattsedel. Hennes affärsidé är att vara sin egen sjuksköterska och att landsting, kommuner och företag runtom i landet ska kunna hyra in henne. anser inte att hennes arbete är självständigt nog för en F-skattsedel, och länsrätten har givit dem rätt. Det orimliga systemet och tolkningarna av F-skattsedel har alltså gjort att en prostituerad kvinna fått sitt "godkännande" att driva eget företag. har länsrätten avgjort att en sjuksköterska inte kan få samma F-skattsedel. Med andra ord: Den som har utbildning, utför ett seriöst arbete och i övrigt gör rätt för sig nekas av samhället att få sin verksamhet godkänd, men den som är prostituerad blir det! Mot bakgrund av det anförda, vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att en sjuksköterska ska ha möjligheter att starta företag?
fr · GQ11816 · 2003-04-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:816 av () till statsrådet om ökande konsumtion av alkoläsk Systembolagets månadsrapport för visar på fortsatt ökad försäljning av framför allt alkoläsk. För sjätte månaden i rad ökar försäljningen. Jämfört med samma månad har försäljningen av vin ökat med 6,, öl med 4,och cider med 10,. Blanddrycker, eller alkoläsken, ökade med . Problemet med alkoläsk är just att den smakar läsk och är så lätt för ovana ungdomar att dricka. Eftersom alkoläsken ofta är en inkörsport till starkare alkohol och andra droger är detta ett problem för både folkhälsan i allmänhet och ungdomar i synnerhet. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stävja den ökande konsumtionen av alkoläsk?
fr · GQ11817 · 2003-04-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:817 av () till statsrådet om missbruk bland unga Enligt uppgift från har försäljning av alkoläsk ökat dramatiskt. Totalt uppges Systembolaget ha sålt , en uppgång jämfört med året innan. Alkoläsk lanseras också i vissa livsmedelsaffärer, då med en lägre alkoholhalt än de 4@5,, som är alkoholhalten i den "läsk", som säljs på Systembolaget. varnar för att alkoläsken lätt fungerar som inkörsport till drickande bland ungdomar. Ungdomar, som inte känner sig hemma med alkohol väljer alkoläsken, som påminner om vanliga läskedrycker. Det finns inte skäl att anta att alkoläskförsäljningen ökat på bekostnad av andra drycker. har nämligen försäljningen av vin ökat med 6,, cider med 10,och öl med 4,. Till detta kommer en omfattande privatinförsel av olika alkoholhaltiga drycker. Vi måste se med mycket stort allvar på den ökade alkoholkonsumtionen bland barn och unga. Jag vill därför fråga statsrådet om han avser att vidta åtgärder för att minska konsumtionen av så kallad alkoläsk bland ungdomar.
fr · GQ11818 · 2003-04-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:818 av () till socialminister om vården av kvinnor med klimakteriebesvär Länge var klimakteriet något som alltför ofta förtegs eller förlöjligades. Det finns fortfarande mycket som forskningen behöver klarlägga men utan tvivel bemöts kvinnor i klimakteriet med större allvar inom vården. Mycket återstår dock innan vårdkvaliteten på det här området har nått en tillfredsställande nivå. Naturligtvis har läkarna en central roll. Men det är min övertygelse att barnmorskorna på särskilda mottagningar kan bli ett viktigt komplement för att sjukvården på bästa sätt ska kunna möta de många kvinnor som har symtom som påverkar deras hälsa och därigenom hela livssituationen i samband med klimakteriet. Men det förutsätter att barnmorskornas grundutbildning och fortbildning förbättras och kompletteras. Jag vill fråga socialministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att barnmorskorna ska få en mer central roll i arbetet med vårdsökande kvinnor som har klimakteriebesvär.
fr · GQ11819 · 2003-04-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:819 av () till finansminister om kapitalstruktur i statliga bolag I tilläggsbudgeten lämnar regeringen ett förslag till vad man kallar en förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag. Man föreslår att det i samband med en översyn av kapitalstrukturen i statligt ägda bolag, genom extrautdelningar, ska tillföras till ett särskilt konto i . Behållningen på kontot ska brukas för insatser i av staten hel- och delägda bolag. har tidigare föreslagit att bristsituationer i statligt ägda bolag kan avhjälpas genom en omfördelning av statliga tillgångar genom extrautdelningar eller försäljningar. Vi har framhållit att denna typen av överföringar av statliga tillgångar dock måste bruttoredovisas över statsbudgeten i enlighet med budgetlagen. Budgetlagen ställer krav på att statsbudgeten ska omfatta alla inkomster och utgifter om inte inkomsterna i en verksamhet endast bidrar till att täcka verksamhetens utgifter eller statens kostnader för en given verksamhet helt ska täckas av verksamhetens intäkter. Den av regeringen föreslagna lösningen innebär därmed ytterligare ett avsteg från den strikta budgetprocess som infördes i och med budgetlagen och leder till att genomlysningen av statens finanser försvåras. Vilka åtgärder avser finansministern att vidtaga för att förbättringen av de statliga bolagens kapitalstruktur ska kunna ske inom budgetlagens ramar, det vill säga att intäkterna från extrautdelningen bruttoredovisas över statsbudgeten?
fr · GQ11820 · 2003-04-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:820 av () till statsrådet om förutsättningar för idrottssföreningar i Malmfälten Idrottsföreningarna i Malmfälten, liksom på alla andra ställen i landet, bedriver en värdefull verksamhet. I föreningarna görs omfattande ideellt arbete i syfte att ge ungdomar bättre hälsa, större möjlighet att fungera i en grupp och mindre behov av vård . Behovet av denna viktiga verksamhet har ökat , när alltfler ungdomar tillbringar sin fritid sittande framför en dator. Regering och riksdag har därför ökat anslagen till idrottsrörelsen. De långa avstånden innebär sämre förutsättningar för idrottsföreningarna i Malmfälten och andra inlandskommuner i norr. En orimligt stor del av föreningars budget går till resekostnader. är de ett hot för föreningars överlevnad. Det är möjligt att skapa ett "rundare idrottssverige" genom att "öronmärka" anslag till resekostnader. Jag vill fråga statsrådet om hon är beredd att vidta åtgärder för att utjämna resekostnader för landets idrottsföreningar.
fr · GQ11821 · 2003-04-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:821 av () till statsrådet om lokalisering av ny är det enda av EU:s medlemsländer som inte har någon . En ny myndighet för IT-säkerhetsfrågor planeras nu inom EU. Jag anser därför att och den bör verka för att denna nya myndighet lokaliseras till . IT-säkerhet kommer att bli allt viktigare och min bedömning är att en svensk lokalisering av en sådan myndighet skulle ge många fördelar. I tidskriften går det att läsa att ser sig själva som självklar lokaliseringsort för denna nya myndighet. Jag vill i det här sammanhanget understryka att det är viktigt att regeringen i sådant fall undersöker såväl intresse som möjlighet för en eventuell nationell lokalisering både brett och noggrant. Jag ser det inte som självklart att just skulle vara den enda lokaliseringsregionen. Ett annat bra exempel är som med sin långa tradition på rörande IT-säkerhet, tillsammans med den stora erfarenhet och spetskompetens inom såväl näringslivet som inom Östgötalandstinget, borde passa väl för en sådan lokalisering. Arbetet med dessa frågor har pågått länge, uppvaktades dåvarande minister i dessa frågor under ett besök i . Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder så att inom Europeiska unionen verkar för att en ny myndighet för IT-säkerhet lokaliseras till och en region i vårt land som på ett bra sätt motsvarar de krav en sådan lokalisering kräver?
fr · GQ11822 · 2003-04-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:822 av () till statsrådet om återanvändning av statens datorer I , och övriga statliga organ finns ett visst antal datorer. I kommuner och landsting finns ännu fler. De byts ut vart tredje/fjärde år. Eftersom utrangerade datorer vanligen innehåller känslig och sekretessbelagd information väljer IT-cheferna ofta att ta det säkra för det osäkra och destruera dem. RPS, försvaret, Nordea, , och är några exempel där man återanvänder utrangerade datorer efter att med modern teknik gjort det omöjligt att återskapa informationen i hårddisken. EU har godkänt produkter som på ett säkert sätt raderar informationen och därmed löser sekretessproblemet. Skrotningen av fullt användbara datorer innebär ett gigantiskt slöseri med skattepengar. De utrangerade datorerna, som bara är gamla, skulle kunna användas för utbildning. Det gäller till exempel skolbarn i låg- och mellanstadiet eller datautbildning av pensionärer på biblioteken. En fördel med dessa datorer är att de inte är lika stöldbegärliga som nya. Datorer skulle också kunna komma till nytta i vissa biståndsprojekt där bidrar till återuppbyggnaden av kris- eller krigsdrabbade länder. Vad avser statsrådet att göra för att göra slut på slöseriet och öka tillgängligheten av statsförvaltningens utrangerade datorer?
fr · GQ11823 · 2003-04-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:823 av () till miljöminister om betong som miljöfarligt avfall En småföretagare i har en skuld att betala om för att han enligt inte anmält användandet av grovkrossad betong som fyllnadsmaterial för uppförandet av kontorslokal med mera i anslutning till en befintlig industrianläggning. i kommun som uppfyllt lagens intentioner och utfärdat miljösanktionen, har sedan gett småföretagaren tillåtelse att använda den krossade betongen som fyllnadsmassa eftersom den inte anses ha någon eller endast ringa påverkan på den omgivande miljön. Betong används i stora mängder inom olika byggnationstekniker och ska naturligtvis återanvändas, vilket också sker i och än mer ute i . Kravet på föranmälan enligt om att få återanvända betong måste ifrågasättas liksom de orimligt höga sanktionsavgifterna inom för att inte föranmäla användandet av en produkt som anses ge en ringa miljöpåverkan, måste sänkas kraftigt eller helt tas bort. Svenska småföretagare ska inte belastas med skatter eller avgifter som inte gagnar sitt syfte. har dessutom kommit med förslag till förändringar av sanktionssystemet inom utan att regeringen har lagt en proposition på bord. Min fråga till miljöminister blir då följande: Avser ministern att ändra lagstiftningen i så att betong och andra produkter som ger ringa miljöpåverkan får lägre eller inga sanktionsavgifter samt att kraven på en föranmälan om återanvändning ändras eller tas bort?
fr · GQ11824 · 2003-04-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:824 av () till utrikesminister om nytt handlingsprogram för Nordliga dimensionen EU:s handlingsprogram för Nordliga dimensionen går ut och ett nytt ska börja verka . Det är viktigt att det nya handlingsprogrammet inte stannar vid ord, utan verkligen leder till utveckling, inte minst inom . Därför är det angeläget att det nya handlingsprogrammet innehåller fler konkreta projekt än dagens. Dessa projekt måste dessutom vara finansierade. Jag vill fråga utrikesministern vad hon avser att göra för att lyfta upp finansierade konkreta projekt i det nya handlingsprogrammet för Nordliga dimensionen.
fr · GQ11825 · 2003-04-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:825 av () till statsrådet om kritik mot bristande integration och växande extremhöger , rasism och annan intolerans, Ecri, lämnar i en granskning av starka skäl till oro. Dels handlar det om bristande integration och dels handlar det om växande extremhöger. Ecri konstaterar att invandrade är delvis utestängda från såväl jobb- som bostadsmarknad, och möts också av svårigheter och diskriminering i skolan, på diskotek och restauranger. Kommissionen pekar också ut extremhögerns aktiviteter i , bland dem våldshandlingar och produktionen av så kallad vit makt-musik, som särskilt problematisk. är fortfarande försörjningskälla av vit makt-musik för många länders högerextremister, vilket underminerar inte bara vårt utan också deras arbete mot rasismen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon ämnar att vidta, mot bakgrund av kritiken från kommission, mot etnisk diskriminering, rasism och annan intolerans.
fr · GQ11826 · 2003-04-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:826 av () till statsrådet om alkoläsk Försäljningen av alkoläsk i systembutikerna ökar, förmodligen för att ett par av de stora spritmärkena har lanserat färdigblandade drinkar. Till detta kommer att söt cider @ som egentligen är alkoläsk @ har stor försäljning till ungdomar och kvinnor. Den senaste nyheten är att ett par nya alkoläskmärken har lanserats i detaljhandeln. För att få säljas i detaljhandeln uppges dessa vara maltdrycker. De har en alkoholhalt av 3,, det vill säga, samma som folköl. presenteras de som vodka@ respektive romdrinkar. Denna uppenbara inriktning på ungdomar av alkoholdrycker där man knappast känner alkoholsmaken hotar att ytterligare förvärra ungdomsproblemen. Enligt uppgift placeras dessa drycker dessutom under godishyllorna i butikerna. Även i andra EU-länder är man oroad över alkoläsken. Till exempel meddelas att har infört en extra skatt på alkoläsk. Med hänvisning till det anförda ber jag att få fråga folkhälsominister : Är statsrådet beredd att vidta skärpta åtgärder mot den cyniska lanseringen av alkoläsk?
fr · GQ11827 · 2003-04-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:827 av () till socialminister om resor till koranskolor Enligt ambassaden i , , kom det under första delen av ett barn , till dem eller konsulatet i , som sökte ekonomiskt bistånd eller hjälp för att komma hem till . Man har dock svårt att hjälpa, eftersom till exempel hemresa uppges kräva målsmans tillstånd. Regeringen måste se över lagstiftningen som gäller vid barns resor till forna hemländer. Det finns risk att det uppstår en blind fläck i lagstiftningen: Skolplikten upphör när barnet är utomlands, som det i praktiken varit oklart vad bör medverka till och vilket uppföljningsansvar har. Därtill har svenska beskickningar haft svårt att hjälpa barn att komma hem, eftersom det kräver föräldrarnas medgivande och dessa inte alltid går att lokalisera. Resultatet blir en stor utsatthet för barnen. Det är i sig anmärkningsvärt att svensk socialtjänst brustit i uppföljning av situationen för de barn man medverkat till att sända utomlands. Det finns ingen svensk ambassad i . Ambassaden i svarar också för . Hur lätt är det för ett barn att få hjälp av en ambassad i annat land? Hur lätt är det för att klara uppföljning? Vad avser socialministern att göra för att se över och stärka lagen vad avser reglerna för barns resor till forna hemländer i detta avseende?
fr · GQ11828 · 2003-04-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:828 av () till socialminister om barn i utländska koranskolor har beskrivit ett fall där en pojke med medverkan sänts till för att uppfostras och blivit fast i landet . Enligt Ekot har ca 70 svenska barn sänts till sina familjers forna hemländer för att gå i skola. Här finns en skala av situationer. Alltifrån lägen där barn reser frivilligt till rimlig skolverksamhet, till när barn mot sin vilja skickas till fundamentalistiska koranskolor och förhållanden som aldrig skulle accepteras för andra svenska barn. Regeringen måste nu stärka berörda invandrarbarns situation. Kunskapen om hur vanligt det är att svenska barn sänds utomlands, till bland annat koranskolor, och omständigheterna barnen hamnar i, måste inventeras. Kommunernas socialförvaltningar måste tillfrågas om vad de känner till i frågan och om de medverkar i finansieringen av barns resor samt vilket ansvar kommunerna då tar för att kontrollera och följa upp den verksamhet barnen hamnar i. Vad avser socialministern att göra för att inventera kunskapen om hur vanligt det är att svenska barn sänds utomlands, till bland annat koranskolor, och omständigheterna barnen hamnar i?
fr · GQ11829 · 2003-04-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:829 av () till statsrådet om insatser för de glömda barnen Det beräknas att i varje skolklass finns två eller tre barn som lever i missbrukarhem. 300000 barn i vårt land växer upp i familjer där de på grund av missbruk tvingas ta ett tungt ansvar för sin familj och sin uppväxt. Statistiskt vet vi att denna grupp barn också är extra utsatta för att hamna i eget missbruk. Barnen har fått mycket lite stöd av samhället därför har de också blivit kallade "de glömda barnen". 2001 avsatte som skulle fördelas för arbete bland de glömda barnen. Länsstyrelserna fick ansvar för att ta emot ansökningar för fördelningen av pengarna. Ett syfte var att stimulera kommunerna att se de glömda barnen och tillsammans med frivilligorganisationerna ta ett större ansvar för dessa barn. Många kommuner visar sig ha haft svårt att få balans i sina sociala budgetar och har därför beslut om att nya verksamheter inte får startas. Kommunerna har därför inte kunnat bidra med egna medel och därför inte planerat för verksamhet bland de glömda barnen. Det finns dock frivilligorganisationer som har eller vill starta aktiviteter för de glömda barnen. De har i många fall fått besked av länsstyrelserna att de inte får söka av projektpengarna då kommunerna är de som måste ansöka om pengarna. Med ett sådant agerande från länsstyrelserna riskerar de av avsatta medlen för de glömda barnen inte komma dessa barn till del. Min fråga till statsrådet är, vad kommer statsrådet att göra för att de avsatta pengarna ska komma de barn till del som de var avsedda för?
fr · GQ11830 · 2003-04-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:830 av () till statsrådet om ansvar för pumpanläggning När nya vägar och järnvägar byggs är det vanligt förekommande att existerande enskilda vägar placeras planskilt från dessa, under broar för den nya dragningen. Därmed kommer dränering av den enskilda vägen via pumpanläggning att erfordras. Ansvaret för drift och underhåll läggs då på den enskilde väghållaren mot en engångsersättning för framtida skötsel av anläggningen. De berörda fastighetsägarna menar att detta är fel. Uppgiften innebär ett långsiktigt åtagande. Det kräver tid och kunskap både om pumpen i sig och om hur vattenflöden påverkas, som ofta berörda fastighetsägare saknar. Det rimliga vore att respektive får i uppgift att ansvara för dessa pumpanläggningar, som är en konsekvens av infrastrukturens utbyggnad. Detta krav har tidigare också framförts av LRF. Avser statsrådet att flytta ansvaret för drift och underhåll av pumpar vid enskilda vägar, som nödvändiggörs vid byggande av allmän väg och järnväg?
fr · GQ11831 · 2003-04-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:831 av () till utrikesminister om situationen i I pågår en terrorkampanj mot oliktänkande och mot jordägare. Det politiska våldet tilltar och de mänskliga fri- och rättigheterna kränks och inskränks . President leder denna kampanj som förutom personliga tragedier också skapat kaos och ekonomisk kris i landet. Ett stort problem är att andra stater i regionen, , med flera, ger fortsatt politiskt stöd och till och med uttalar att landets utveckling är lovande. Detta förhållningssätt försvårar situationen för oppositionen ytterligare. Oppositionen menar att den falska blid som bland annat sprids genom uttalanden av president försvårar en demokratisk utveckling och fördröjer den förändring som förhoppningsvis måste äga rum. Den har visserligen tagit avstånd från politiken i . Enligt min uppfattning borde dessutom markera starkt mot att presidenterna i övriga stöder diktatur på det sätt som sker. Avser utrikesministern, med anledning av situationen i södra , att vidta några åtgärder, till exempel inom EU, för att påverka andra afrikanska stater att ta avstånd från det allt svårare förtrycket i ?
fr · GQ11832 · 2003-04-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:832 av () till utrikesminister om och hälsoarbetet i WHO Sjukdomar vet inga gränser. Därför är det viktigt att WHO och det internationella samarbetet mot smittspridning är väl fungerande och allomfattande. Det senaste exemplet som illustrerar vikten av detta är , eller SARS, som sjukdomen numera heter. valde att dölja den sanna förekomsten av , vilket sannolikt bidrog till svårigheten att hindra smittans utbredning. har drabbat fler länder i , bland annat . Detta visar vikten av att ges möjlighet att delta i det internationella hälsoarbetet, som observatör i WHO. Hur avser ministern agera för att ska kunna delta i det internationella hälsoarbetet, som observatör i WHO?
fr · GQ11833 · 2003-04-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:833 av () till utrikesminister om demokratisk utveckling i Kongo-Brazzaville Officiellt är inbördeskriget i Kongo-Brazzaville slut. I delar av landet rasar dock fortfarande strider mellan olika milisgrupper och regimen. Den civila befolkningen kläms mellan två stridande parter och förföljs, torteras och dödas. Misstankar finns att även regeringsanknutna trupper deltar i dessa brott mot mänskliga rättigheter. Det är i detta läge viktigt att FN och EU intresserar sig för situationen i landet. Civilbefolkningen behöver hjälp att bygga upp en demokratisk, fredlig och trygg nation. Min fråga till utrikesministern: Hur avser ministern att arbeta för att bidra till en demokratisk och fredlig utveckling i Kongo-Brazzaville?
fr · GQ11834 · 2003-04-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:834 av () till socialminister om åldersgränserna för privat verksam sjukvårdspersonal har tidigare beslutat att regeringen ska återkomma med ändrade åldersgränser för privat verksam sjukvårdspersonal. har regeringen presenterat ett förslag beträffande tandläkare och tandhygienister, men inte för andra privat verksamma yrkeskategorier som till exempel läkare och sjukgymnaster. riskerar en del av dessa att tvingas upphöra med sin verksamhet, eftersom man passerar åldersgränsen för att ha rätt till offentlig finansiering då landstingen inte förlänger dessa avtal, trots att rimligen behov finns ur patientsynpunkt eftersom väntetiderna blir allt längre inom sjukvården. Dessutom riskerar anställd personal att behöva sluta. Då regeringen dröjer med sitt förslag om högre åldersgränser för dessa yrkeskategorier, trots att har begärt detta, vore det rimligt att socialministern, i avvaktan på detta förslag, låter vidta åtgärder så att landstingen kan ge fortsatt dispens för hotade verksamheter, så dessa inte behöver upphöra på grund av regeringens saktfärdighet i denna fråga. Avser ministern att vidta åtgärder så att landstingen @ i avvaktan på regeringsförslaget om höjda åldersgränser för läkare och sjukgymnaster @ har möjlighet att bevilja fortsatt offentlig finansiering för hotade mottagningar?