ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12537 · 2003-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:537 om deklaration av fiskemetod har frågat vad jag har gjort när det gäller märkning av fisk och hur jag ämnar gå vidare med frågan. På bland annat svenskt initiativ tillsattes en nordisk arbetsgrupp för miljömärkning av fisk. Denna grupp har bland annat utarbetat kriterier för miljömärkning av ett hållbart fiske. De nordiska fiskeriministrarna beslöt att kriteriegruppens arbete kunde offentliggöras samt att det nordiska arbetet med miljömärkning av fisk skulle fortsätta. Frågan har även diskuterats i för fiskerifrågor i en teknisk konsultation, som syftade till att utarbeta globala kriterier. Detta möte ledde tyvärr inte fram till något ställningstagande i frågan. Vi har även i regeringens skrivelse till Utvärdering av miljömålet i konsumentpolitiken (skr. 2002/03:31) understrukit att miljömärkning ska få en större spridning, som en viktig förutsättning i att påverka konsumenterna att sträva mot hållbara konsumtionsmönster. I har (Krav) initierat ett projekt om frivillig miljömärkning av vildfångad fisk och skaldjur. Målet för Krav är att fastställa regler för kontroll och certifiering av fisk och skaldjur från ett uthålligt fiske. Deras nationella system har utformats så att det ska täcka hela livsmedelskedjan från "fjord till bord". Ett första förslag till utformning till system har sänts ut för synpunkter . Svar skulle inkomma . Krav har vidare hållit en första hearing med intressenter och planerar ytterligare en hearing . Enligt Kravs planer kommer systemet att lanseras under augusti@september 2003. Regeringen beslöt att bidra med 300000kr till Kravs projekt. Mot den bakgrunden ska en avrapportering av Kravs arbete ske till regeringen . Det är positivt att branschen har initierat och bedriver ett arbete med att utveckla ett nationellt system för miljömärkning av vildfångad fisk. Jag vet att detta projekt följs med stort intresse från de andra nordiska länderna.
frs · GQ12538 · 2003-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:538 om salmonellatest har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att allt importerat kött ska omfattas av salmonellatest. Låt mig inledningsvis säga att och som enda länder har omfattande salmonellagarantier för kött, ägg och levande djur. Det har dessutom föreslagits att garantierna ska utökas till att omfatta även malet kött av kyckling. Jag kan ändå förstå oron för att salmonellasmitta via köttberedningar ska nå . Vi har ett unikt smittskyddsläge som inte får äventyras. Inom ramen för förhandlingarna om det så kallade hygienpaketet del II @ livsmedel av animaliskt ursprung @ har med kraft drivit kravet att få utöka garantierna till att omfatta köttberedningar. har kraven vunnit föga gehör hos kommissionen, som hänvisar till pågående arbete med mikrobiologiska kriterier, varav salmonellakontamination är ett. Dessutom har kommissionen påtalat möjligheten för att ta upp frågan i den ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, en arbetsgrupp med beslutanderätt som sorterar under kommissionen. Frågan är emellertid av utomordentligt stor betydelse för folkhälsan, och därför har regeringen för avsikt att på nytt aktualisera frågan. Det tål också påpekas att ansvarskännande livsmedelshandlare själva bör ställa krav på salmonellafrihet vid införsel av köttberedningar. De kan dessutom om de så önskar själva låta salmonellatesta det kött som köps från annat EU-land och som inte omfattas av garantierna.
frs · GQ12540 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:540 om bisyssla vid deltidssjukersättning har frågat mig vad jag avser att göra för att också den som har partiell sjukersättning ska bedömas ur ett heltidsperspektiv av och i vissa fall få behålla sina förtroendeuppdrag. Bakgrunden till frågan är enligt att den som har hel sjukersättning (före detta förtidspension) har möjlighet att behålla bisyssla, till exempel ett föreningsuppdrag eller ett förtroendeuppdrag. föreskriver att i sin helhetsbedömning ska bortse från sysselsättning som inte överstiger en åttondel av normalarbetstiden , det vill säga och inkomst som motsvarar detta. Om man däremot uppbär partiell sjukersättning och arbetar deltid och kanske tidigare haft ett stimulerande förtroendeuppdrag tar inte denna hänsyn som gäller vid hel sjukersättning. Detta leder till att personen måste avsäga sig sitt förtroendeuppdrag som kanske snarare är en stimulans än en ytterligare belastning på hälsan. Vid bedömningen av om den försäkrade trots viss begränsad arbetsförmåga är berättigad till hel förmån, har () i sin vägledning Sjukersättning och aktivitetsersättning (2002:19) bland annat angett att vid bedömningen av arbetsförmågan om den försäkrade trots viss begränsad arbetsförmåga är berättigad till hel förmån bör beakta följande. För bedömning av arbetstiden bör utgångspunkten vara ett heltidsarbete i den sysselsättningen, ett uppdrag eller ett förvärvsarbete den försäkrade kan utföra. Arbetstiden bör inte överstiga cirka en åttondel av den normala arbetstiden. Arbetsinkomst som inte överstiger cirka en åttondel av den normala inkomsten vid arbete på heltid i den sysselsättningen, det uppdrag eller det förvärvsarbete den försäkrade kan utföra bör i regel inte påverka rätten till hel förmån. Vidare anför verket att vid bedömningen av arbetsförmågan ska bortses från aktiviteter som kan jämföras med sådana fritidsaktiviteter som en yrkesverksam person i normalfallet utför på sin fritid. Deltagande i sådant föreningsliv eller kursverksamhet med mera som motsvarar vad en yrkesverksam person vanligen utför på sin fritid, bör därför inte tas hänsyn till vid bedömningen av arbetsförmågan. Rätten till sjuk- eller aktivitetsersättning påverkas däremot om den försäkrades aktiviteter motsvarar sådana arbetsinsatser som vanligen utförs av förvärvsarbetande. Jag förutsätter att vid sin tillämpning av regelverket i sådant fall som redovisar, väger samman omfattningen på bisysslorna med omfattningen på förvärvsarbetet samt beaktar RFV:s vägledning och finner mot den bakgrunden inte anledning att vidta några åtgärder.
frs · GQ12542 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:542 om kooperativ hyresrätt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att bildandet av kooperativa hyresrättsföreningar utarmar underlaget för bruksvärdesprövning. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att öka hyresgästernas inflytande över sitt boende. Som ett led i denna strävan infördes en permanent lagstiftning om kooperativ hyresrätt. Ett huvudsyfte med lagstiftningen är att ge de boende ett alternativ som ger större inflytande än i den vanliga hyresrätten, utan de spekulativa moment som ibland kan finnas i bostadsrätten. Det är inte heller uteslutet att den kooperativa upplåtelseformen kan komma att spela en viktig roll i bostadsförsörjningssammanhang. Det är riktigt att värnandet av bruksvärdessystemet var central för regeringen när man lade fram förslaget om att införa en tillståndsplikt vid överlåtelse av allmännyttiga bostäder eller bostadsföretag. Genom allmännyttans roll för hyressättningen och därmed för hyresgästernas besittningsskydd, finns ett uppenbart nationellt intresse av att de allmännyttiga bostadsföretagen har en tillräckligt stor marknadsandel på olika lokala bostadsmarknader över hela landet. Regeringen framhåller dock i proposition 2001/02:58 att även hyresgästernas intresse att påverka vad som sker med deras bostäder i ett läge när en försäljning är aktuell var central. Därför stadgas i lagen om allmännyttiga bostadsföretag att hyresgästorganisationen på orten ska ges rätt att yttra sig i ärendet om det inte är uppenbart obehövligt. I avvägningen mellan det starka statliga intresset av att värna bruksvärdessystemet och intresset av att uppmuntra bildandet av nya kooperativa hyresrättsföreningar, gjorde regeringen bedömningen att överlåtelser till sådana föreningar skulle undantas från tillståndsplikten. Det finns inget som talar för att den bedömningen var fel. är det min bedömning att de kooperativa hyresrättsföreningarna är så pass få till antalet att det inte föreligger någon fara för att tillämpningen av bruksvärdessystemet skulle vara i fara. Jag ser därför ingen anledning att vidta någon åtgärd för att förhindra bildandet av kooperativa hyresrättsföreningar.
frs · GQ12543 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:543 om torvbrytning har frågat mig vad jag avser att göra för att en handlingsplan ska upprättas för att torvbrytning inom skyddsvärda områden ska undvikas. är ett land som är rikt på våtmarker av olika slag, omkring en fjärdedel av landet yta upptas av våtmarker. Men våtmarkerna har också utsatts för betydande påverkan. Jag tycker liksom frågeställaren att det är angeläget att värdefulla våtmarker inte exploateras i onödan. Det pågår också ett arbete med skydd av de värdefullaste områdena. Vidare sker en noggrann prövning av torvtäkter vid den tillståndsprövning enligt som krävs för sådan verksamhet. I propositionen Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier (prop:2000/01:130) behandlas skyddet av våtmarker i de delmål som beslutat om beträffande miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Bland annat anges att samtliga områden i myrskyddsplanen, som upptar landets mest värdefulla myrområden, ska ha ett skydd . Som en del i arbetet ingår att revidera planen. Även Natura 2000-processen omfattar olika våtmarksområden. Inom ramen för detta arbete har länsstyrelserna i uppgift att ta fram områden med höga naturvärden, bland annat våtmarksområden. pågår också ett arbete med naturvårdsprogram och reservatsprogram som innefattar skydd av våtmarksområden. Mot bakgrund av det jag redovisat ovan anser jag att det nu inte behöver upprättas någon handlingsplan. De kompletteringar av tidigare gjorda inventeringar av våtmarker, det skydd av våtmarker som planeras och tillämpningen av befintlig miljölagstiftning, anser jag är tillräckligt för att torvbrytning inom skyddsvärda områden ska kunna undvikas.
frs · GQ12546 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:546 om asylsökande irakier har frågat mig om jag kommer att verka för en översyn av praxis i syfte att ge asylsökande irakier uppehållstillstånd. Skyddet för asylsökande är starkt i utlänningslagen. Lagstiftning och praxis måste följas av utlänningsmyndigheterna utifrån den aktuella och verkliga situationen i de asylsökandes hemländer. Myndigheterna följer mycket noga utvecklingen i och har tillgång till ständig rapportering från en mångfald av källor. saknas förutsättningar för en översyn av praxis eftersom förhållandena förändras mycket snabbt. Det gäller för myndigheterna att anpassa behandlingen av asylsökande från till dessa förhållanden. Som minister kan jag inte ändra praxis såvida inte utlänningsmyndigheterna med stöd av utlänningslagen överlämnar enskilda ärenden till regeringen för avgörande. Bevakningen av händelseutvecklingen i , som varit en prioritet för regeringen, har intensifierats i ljuset av en eventuell militär konflikt. Detta gäller inte minst på migrations- och flyktingområdet för att både kunna bedöma skyddssituationen i landet och möjliga flyktingströmmar från . Det pågår ett nära samråd med berörda myndigheter och angående beredskapen inför en eventuell flyktingström. Utan att på något sätt föregripa utlänningsmyndigheternas beslut i enskilda ärenden vill jag framhålla att det knappast går att dra några slutsatser som skulle medföra att alla irakiska medborgare beviljas permanent uppehållstillstånd.
frs · GQ12547 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:547 om arbetstillstånd utan uppehållstillstånd har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att berörda myndigheter åtgärdar sina bristande rutiner vad gäller äkthetskontroll av arbetstillstånd eller liknande dokument. 3a§ i utlänningsförordningen (1989:547) föreskrivs att en person som ansöker om uppehållstillstånd som flykting eller som skyddsbehövande i övrigt är undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd i de fall då bedömer att beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från den dag ansökan lämnades. I dessa fall kan utfärda ett särskilt bevis om undantag från skyldigheten att ha arbetstillstånd, ett så kallat AT-UND. Regeringen har, mot bakgrund av att flera falska bevis varit i omlopp och för att förbättra äkthetskontrollen, i årets regleringsbrev avseende gett verket i uppdrag att se över rutinerna vid utfärdandet av bevis om undantag från skyldighet att ha arbetstillstånd och säkerhetsställa att handlingen utformas på sätt som försvårar missbruk och förfalskning. Översynen ska vara slutförd .
frs · GQ12548 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:548 om högriskskydd i sjuklön för utsatta grupper har frågat mig om jag avser att undersöka om ett högriskskydd även skulle kunna omfatta människor som har en kombination av problem, till exempel hemlöshet, tidigare missbruk och psykiska problem. Långtidssjukskrivningarna har ökat mycket kraftigt . Det är också bakgrunden till att regeringen har presenterat en strategi för ökad hälsa i form av ett elvapunktsprogram. Utvecklingen måste hejdas genom ett brett spektrum av åtgärder. En av punkterna i programmet avser ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare i syfte att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och för att integrera det förebyggande och rehabiliterande arbetet i verksamheten. Ett förtydligat och i vissa fall ökat finansieringsansvar för arbetsgivarna anges som ett sätt att möta den negativa utvecklingen. En promemoria @ Starkare ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att minska sjukfrånvaron (Ds 2002:63) @ om detta har remissbehandlats. I samband med att ett eventuellt ändrat kostnadsansvar för arbetsgivare övervägs kommer även situationen för svaga grupper på arbetsmarknaden att behandlas.
frs · GQ12551 · 2003-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:551 om och den gemensamma säkerhetspolitiken har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förmå att sluta agera på ett sätt som äventyrar trovärdigheten för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Det är inte bara som kan sägas ha äventyrat enigheten i EU när det gäller Irakfrågan. Det finns även andra medlemsstater som har drivit en egen linje i frågan utan samordning inom EU. Det internationella samfundets enighet i frågan om är av stor betydelse för att kunna upprätthålla trycket mot . EU har härvidlag en viktig roll att spela. I Europeiska rådets uttalande, från , konstaterades bland annat att nedrustningen av förblir den övergripande målsättningen, vilket i första hand bör uppnås på fredlig väg. EU konstaterade vidare att FN står i centrum för processen och att man stöder säkerhetsrådet i dess arbete. EU betonade att ett krig inte är oundvikligt, och att ett eventuellt militärt ingripande var att betrakta som ett sista alternativ. EU gav vidare fullt stöd åt inspektörerna och tid åt fortsatta inspektioner, men sade också att inspektioner inte kunde pågå i oändlighet. har verkat för att uppnå enighet inom EU avseende Irakfrågan. Det var därför glädjande att samtliga EU:s medlemsstater enades kring Europeiska rådets uttalande. Det nya resolutionsutkastet, som förelades säkerhetsrådet , har dock igen påvisat skilda åsikter inom EU. Skiljelinjen är huruvida inspektionerna ska ges mer tid eller ej. EU:s medlemsstater delar dock fortsatt målsättningen att ska förmås att nedrusta. Det är regeringens förhoppning att insikten om vikten av ett enigt internationellt samfund styr de enskilda ländernas överväganden så att EU kan förbli enat, och att enighet i Irakfrågan även kan uppnås i .
frs · GQ12552 · 2003-02-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:552 om nedläggning av mindre skattekontor har frågat om jag avser att vidta några åtgärder så att inte ytterligare statliga arbetsplatser försvinner från kommuner som redan har brist på arbetstillfällen i allmänhet och på jobb med krav på högskoleutbildning i synnerhet. Frågan har ställts mot bakgrund av att enligt vissa uppgifter i medierna planerar att lägga ned större delen av sina skattekontor och i stället expandera på redan expansiva universitets- och högskoleorter. fråga synes ha ett samband med frågan om skapandet av en enda skattemyndighet för hela landet, vilken bereds inom . Det åligger chef att beakta de krav som ställs på verksamheten, bland annat vad gäller regionalpolitiken, och jag har i samband med beredningen av enmyndighetsreformen fått försäkringar från att man inte avser att lägga ned några arbetsställen i samband med reformen. har tagit regionala hänsyn i sin planering av verksamheten och har upplyst att man kommer att göra detta även . Så till exempel finns skatteförvaltningen nu representerad i 100 kommuner men man har ambitionen att utöka sin närvaro i landet och finnas representerad på fler platser än . Några åtgärder från min sida är därför inte påkallade i detta sammanhang.
frs · GQ12553 · 2003-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:553 om särskilt statsbidrag till kommuner har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att intentionen med beslut följs. Det beslut som avses är godkännande av regeringens förslag att inrätta ett statsbidrag 2003 och 2004 till kommuner och landsting med befolkningsminskning. Av de totalt som avsattes för ändamålet ska fördelas till kommuner med stor befolkningsminskning. För varje procents befolkningsminskning utöver under tioårsperioden 1990@2000 erhåller berörda kommuner ett enhetligt belopp per invånare. Eftersom bidraget utbetalas under endast finns det planeringsmässiga skäl som talar för att inte uppdatera beräkningsunderlaget. Därmed ges de berörda kommunerna på ett tidigt stadium besked om bidragets storlek. har ställt sig bakom regeringens förslag (bet. 2001/02:FiU3), baserat på ovan beskrivna principer och beräkningsteknik. Regeringen kan således inte frångå dessa principer.
frs · GQ12564 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:564 om beskattning vid omarrondering har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att skattesatsen efter genomförd omarrondering är densamma som gällde när omarronderingen påbörjades. Omarrondering innebär för den enskilde fastighetsägaren att hans eller hennes splittrade ägobild ersätts av en mer enhetlig. Det sker normalt genom en fastighetsreglering som kan leda till att den enskilde kapitalvinstbeskattas. En sådan vinst beskattas på samma sätt som andra kapitalvinster vid försäljning av näringsfastighet. I inkomstslaget kapital ska av kapitalvinsten på en näringsfastighet tas upp. Det innebär alltså att skatten uppgår till av vinsten, det vill säga av . Det finns inga särskilda skatteregler för omarronderingar. Skatten på kapitalvinster på näringsfastigheter har varit sedan 1990 års skattereform. Några andra skattesatser har inte funnits. Jag har inte för avsikt att föreslå någon ändring av skattesatsen.
frs · GQ12565 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:565 om de nya EU-medborgarnas rätt till fri rörlighet har frågat statsministern om när han avser att lämna ett tydligt besked beträffande de nya EU-medborgarnas möjligheter att arbeta i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. beslutade om övergångsperioder och upp till för arbetstagare från nya medlemsländer. Beslutet möjliggör undantag enligt nationell rätt från dessa övergångsperioder för de medlemsländer som så önskar. Undantagen i nationell rätt kan ge ökat tillträde till den nationella arbetsmarknaden inklusive fri rörlighet för arbetskraften från nya medlemsländer. Nuvarande medlemsländer ska redan före en anslutning sträva efter att utöka tillträdet till sina nationella arbetsmarknader. Regeringen redogjorde för sin principiella uppfattning i denna fråga i utvidgningsförhandlingarna under det svenska EU-ordförandeskapet. har inte för avsikt att utnyttja möjligheten att begränsa tillträdet till den svenska arbetsmarknaden. Fri rörlighet för arbetstagare från nya medlemsländer bör tillämpas redan från anslutningsdagen. Regeringen förbehåller sig dock rätten att i enlighet med Europeiska rådets beslut vidta åtgärder om utvidgningen mot förmodan skulle leda till allvarliga störningar på den svenska arbetsmarknaden. Denna uppfattning har inte förändrats. tillkallades som särskild utredare för att föreslå hur arbetstagare från de nya medlemsländerna från anslutningsdagen ska kunna få tillgång till den svenska arbetsmarknaden på samma villkor som medborgare i nuvarande medlemsländer. Utredningen lämnade sitt betänkande . Remissbehandling av betänkandet pågår fram till sista april. När remissvaren inkommit och sammanställts är jag beredd att delta i någon form av offentlig frågestund i i den mån detta efterfrågas. Därefter kommer regeringen att ta ställning till de bedömningar och förslag som utredaren har presenterat.
frs · GQ12567 · 2003-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:567 om länsstyrelsernas resurser och uppgifter har frågat mig om jag har för avsikt att vidta några åtgärder i syfte att underlätta för länsstyrelserna att klara av att utföra ett professionellt arbete mot bakgrund av att uppgifter tillförs utan att nya resurser erhålls. Enligt gällande finansieringsprinciper ska förslag som innebär uppgiftsförändringar finansieras. Arbetet i sker med utgångspunkt i denna princip. En kontinuerlig uppföljning görs inom olika områden för att uppmärksamma bristande balans mellan uppgifter och resurser, för att möjliggöra omprövning. När det gäller det exempel som nämns inom det bostadspolitiska området så bereds frågan inom inför den proposition som planeras . Regeringen har också beslutat om direktiv (dir. 2002:114) till en översyn av styrningen av länsstyrelsernas verksamhet. I uppdraget ingår att se över den ekonomiska styrningen av länsstyrelsernas verksamhet och i det sammanhanget bedöma om nuvarande styrsystem och fördelning av ansvaret för styrningen ger tillräckliga förutsättningar för en effektiv verksamhet. Uppdraget ska redovisas . avser jag därför inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av den ställda frågan.
frs · GQ12568 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:568 om barnfamiljers bostadsstandard har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att möjliggöra en god boendestandard också för landets barnfamiljer. Jag skulle vilja svara på frågan utifrån två perspektiv, det nuvarande och det framtida. Det nuvarande arbetet inriktas i stor utsträckning på att hålla produktionskostnaderna på rimliga nivåer och därmed även boendekostnaderna. Detta är inte minst viktigt för barnfamiljers boendeekonomi. Som exempel vill jag framhålla det arbete som Byggkostnadsforum genomför. Byggkostnadsforum har visat att det är fullt möjligt att producera långsiktigt hållbara och estetiskt tilltalande bostäder till rimliga kostnader. Genom att visa på ett stort antal goda exempel från hela landet styrks påståendet att det går att bygga bostäder till rimliga kostnader. Det är också viktigt att i detta sammanhang rikta strålkastaren på de konkurrensförhållanden som råder på marknaden, eller egentligen på de brister i konkurrensförhållandena som råder inom vissa delar av byggsektorn. Genom att aktivt motverka missförhållanden inom sektorn gynnas den enskilde bostadskonsumenten. Regeringen tillsatte en byggkommission som lagom till jul kom med sitt betänkande om konkurrensen, kvaliteten, kostnaderna och kompetensen i byggsektorn. Utredningen innehåller ett lagförslag om motverkande av användning av svart arbetskraft samt förslag till bland annat åtgärder för att stärka byggherrens ställning, förbättra konkurrensen, minska byggkostnaderna och utreda orsaker till byggfel. I ett mera långsiktigt perspektiv är det av intresse hur det framtida boendet kommer att se ut. En rad faktorer som demografisk utveckling, de enskildas boendepreferenser, inkomstutveckling, andra familjekonstitutioner än vad som tidigare gällt med mera påverkar såväl det numerära som det utformningsmässiga bostadsbehovet . och har dessa frågor en hög prioritet då svaren kan ge indikationer på vilken typ av bostäder och vilken bostadsstandard som kommer att efterfrågas i det framtida samhället.