ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12761 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:761 om säkerställan av baseringsmöjlighet i har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att riksdagsbeslutet kommer att kunna tillgodoses efter det att Försvarsmakten har sagt upp avtalet om hamn, samt @ om detta inte är fallet @ vilka åtgärder som bör vidtas för att säkerställa fortsatt baseringsmöjlighet i enligt gällande försvarsbeslut. anför i sin fråga att det av 2000 fattade försvarsbeslutet innebär att möjligheten för basering av kvalificerade fartygsförband i fastställdes till minst . svarade jag på en annan fråga av om baseringsmöjligheter för fartygsförband i (fråga 2002/03:692). Jag svarade då bland annat följande. fattade beslut om bland annat marinens grundorganisation (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). I propositionen anförde regeringen att det bör finnas två likvärdiga baser för sjöstridskrafterna. Dessa bör vara och . Dessutom bör det enligt regeringen finnas baseringsmöjlighet på ytterligare en plats. Regeringen ansåg i propositionen vidare att det bör finnas möjlighet till fortsatt verksamhet för sjöstridsförband i . Flottans fartyg bör därför enligt regeringen i samband med övningsverksamhet etcetera ha möjlighet till tillfällig basering i . delade i sitt betänkande regeringens bedömning att det bör finnas två likvärdiga baser för sjöstridskrafterna och att dessa bör vara och samt att det därutöver bör finnas baseringsmöjlighet på ytterligare en plats. Utskottet kommenterade inte frågan om möjlighet till tillfällig basering i . biföll @ med undantag för lokaliseringen av Operativa insatsledningen @ regeringens förslag till omfattning av Försvarsmaktens grundorganisation och lokalisering av däri ingående organisationsenheter. Som jag sade i svaret på förra fråga är det regeringens uppfattning att det ska finnas möjlighet till tillfällig basering av fartygsförband i . Jag vill nu lägga till att det är Försvarsmakten som bestämmer hur detta ska genomföras. Jag utgår från att Försvarsmakten, även sedan avtalet om har sagts upp, kan genomföra tillfällig basering av fartygsförband i .
frs · GQ12762 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:762 om fältförsök har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att stärka fältförsöksverksamheten i . Inledningsvis vill jag instämma med i vad hon säger om fältförsökens betydelse för lantbruksforskningen och motiven för detta. Stödet till fältförsök från samhället via SLU har minskat . Detta har delvis kompenserats av att näringen tagit ett allt större ansvar för verksamheten. Det minskade statliga stödet till fältförsöksverksamheten och näringens successivt ökande ansvar för finansiering av denna verksamhet är helt i enlighet med beslut om propositionen om forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170), som slog fast att den mer produktionsinriktade verksamheten i allt högre grad bör finansieras av näringen och helt finansieras av respektive bransch. Sedan är det en annan sak att viss försöksverksamhet, till exempel den som syftar till utveckling av jordbruket i hållbar riktning, är av mera uppenbart samhällsintresse @ men även lantbrukets intresse @ och därför kan finansieras av staten eller av staten och näringen gemensamt. Jag har erfarit att SLU är intresserat av en dialog om hur en effektiv organisation för den svenska fältförsöksverksamheten kan utvecklas, där de olika intressenterna bidrar med kompetens och finansiering med hänsyn till vilka delar av verksamheten som de olika intressenterna tar ansvar för och med hänsyn till vilka roller olika intressenter har i denna organisation. Jag välkomnar därför att LRF/Stiftelsen tagit initiativet till bildandet av en arbetsgrupp med detta syfte. Jag vet att SLU har kunskaper och kompetens att bidra med i en utvecklad organisation och utgår ifrån att kommer att vara en viktig part i denna. Vi får avvakta arbetsgruppens resultat.
frs · GQ12763 · 2003-04-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:763 om svensken försvinnande har frågat mig varför jag inte tillsett att aktivt krävt frisläppande och på andra sätt agerat för att förbättra hans situation i fängelset. Låt mig först erinra om de svar jag lämnat på liknande frågor av (2001/02:1030 och 2001/02:1031), (2001/02:1420) och (2002/03:352). Jag är mycket oroad över utvecklingen i när det gäller respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. har i skarpa ordalag framfört detta till . Även EU har krävt att åtgärder vidtas för att säkra respekten för mänskliga rättigheter. Från olika håll har det också riktats särskild kritik mot att all oberoende press har strypts och så många journalister har fängslats utan rättegång. vägran att tillåta vår konsul eller annan svensk representant att besöka , liksom att lämna information om hans situation till svenska myndigheter, grundar sig på att inte godkänner dubbelt medborgarskap. Den eritreanska regeringen menar att har rest in och arbetat i sitt hemland såsom eritreansk medborgare och därför kan behandlas som enbart eritreansk angelägenhet. Det är helt oacceptabelt att inte godtar att också är svensk medborgare och att därmed bereds tillfälle att träffa honom. I dialog med eritreanska ambassaden har på hög nivå, såväl genom statssekreteraren för utvecklingssamarbete som utrikesrådet för politiska frågor, krävt att släpps fri. Dessutom har den tjänsteman som haft det särskilda uppdraget att hålla kontakten med vid sina besök i landet tagit upp situation med regeringen. Så sent som riktades en särskild skrivelse till från vårt konsulat i med begäran att av humanitära skäl få träffa . har ingen av dessa ansträngningar givit resultat. Vi kommer givetvis fortsätta att uppmärksamma frågan och att ta upp den via de kanaler som står till buds.
frs · GQ12764 · 2003-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:764 om proposition om ändrade regler för anhöriginvandring har frågat mig om jag avser att lämna en proposition till om utökad rätt till familjeåterförening i , och i så fall när. Inom EU-samarbetet har pågått förhandlingar om ett EG-direktiv om familjeåterförening. Enighet föreligger nu om innehållet i ett sådant direktiv. Det formella beslutet väntas bli fattat . Regeringen kommer därefter att låta utreda hur direktivet ska genomföras i och efter remissbehandling av utredningsförslaget lämna en proposition till . Beslutet ska vara genomfört av medlemsstaterna . har i delbetänkandet Vår anhöriginvandring (SOU 2000:13) föreslagit att invandringsmöjligheterna för anhöriga ska vidgas något. Kommittén föreslår som huvudregel vid oetablerade förhållanden och för nära anhöriga utanför kärnfamiljen att anknytningspersonen ska svara för försörjningen under högst . Förslagen har remissbehandlats. Regeringen kommer att ta ställning till förslag rörande anhöriginvandringen i samband med beredningen av hur EG-direktivet ska genomföras.
frs · GQ12765 · 2003-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:765 om asylsökandes rätt att arbeta har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att integrationen i inte försvåras, och för att upprätthålla möjligheterna att arbeta under asylprocessen. Som anger i frågan, föreskrivs i utlänningsförordningen (1989:547) att en person som ansöker om uppehållstillstånd som flykting eller som skyddsbehövande i övrigt är undantagen från skyldigheten att ha arbetstillstånd i de fall då bedömer att beslut i ärendet inte kommer att kunna fattas från den dag ansökan lämnades (4kap.3a§). I utredningen om översyn av regler och praxis vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut (SOU 2003:25) föreslås att asylsökande som saknar identitetshandlingar och som inte samarbetar när det gäller att fastställa sin identitet eller för att få nya resehandlingar inte fullt ut ska få samma förmåner som andra personer som ansöker om asyl. Dessa personer ska enligt förslaget inte kunna undantas från skyldigheten att ha arbetstillstånd. Jag anser att det är viktigt att en asylsökande som kan få vänta på beslut i sitt ärende har möjlighet att arbeta. Tillträde till arbetsmarknaden redan under asylutredningen, underlättar bland annat integrationen i det svenska samhället om ett uppehållstillstånd beviljas. Regeringen har mot den bakgrunden i den presenterade arbetsmarknadspolitiska propositionen Arbetsmarknadspolitiken förstärks (prop. 2002/03:33) gjort bedömningen att det behövs förbättrad information från berörda myndigheters sida om de möjligheter att arbeta som finns för asylsökande. har vi ett problem med dokumentlöshet och fastställande av identiteten kombinerat med bristande medverkan av den sökande. Den aktuella utredningen har presenterat en rad förslag som syftar till att komma till rätta med detta, varav borttagandet av möjligheten att få arbeta om man inte medverkar till att fastställa sin identitet är ett. Utredningen kommer att skickas på remiss till myndigheter och organisationer för att inhämta synpunkter på förslagen. Jag kommer självfallet att beakta remissvaren innan jag tar ställning i frågan.
frs · GQ12766 · 2003-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:766 om behandlingen av flyktingar från har frågat mig vad jag avser att göra för att svensk praxis när det gäller flyktingar från ska ha det innehållet att deras asylansökningar inte särbehandlas. Som minister kan jag inte ta initiativ till att ändra praxis i utlänningsärenden om inte utlänningsmyndigheterna med stöd av utlänningslagen överlämnar enskilda ärenden till regeringen för beslut. Jag kan dock konstatera att hållning att avvakta med beslut i ärenden som rör asylsökande från fullt ut överensstämmer med de råd UNHCR lämnat till generaldirektör och som jag har tagit del av. I den skrivelsen rekommenderar UNHCR att man inte fattar individuella beslut om irakiers skyddsbehov i nu rådande läge. Denna praxis överensstämmer också med praxis hos andra medlemsstater i EU. har i sina riktlinjer uttalat att uppehållstillstånd får beviljas om det föreligger individuella humanitära skäl. Verket har i samma riktlinjer uttalat att anknytningsärenden beträffande irakiska medborgare ska prövas materiellt. Ensamkommande barn från får permanent uppehållstillstånd av humanitära skäl, såvida inte skyddsskäl föreligger. Skälet till det är att barn och ungdomar ska slippa leva i ovisshet då möjligheten till återförening med vårdnadshavare inte kommer att kunna beaktas framöver.
frs · GQ12767 · 2003-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:767 om regionala skyddszoner för flyktingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inom EU ska verka för att skydda från angrepp och stoppa det brittiska förslaget om skyddszoner. Först och främst vill jag tydliggöra att det inte finns något formellt förslag från att ta ställning till. Vad som däremot finns är tankar och idéer som, enligt britterna, syftar till att globalt förbättra hanteringen av asylprocessen, att minska antalet ogrundade asylansökningar och att bereda likartat skydd för dem som har behov av sådant. För genomförandet av denna målsättning tänker sig britterna att på kort sikt upprätta så kallade skyddszoner i ursprungsregionen eller i ett transitområde. Arbetet på lång sikt fokuserar på insatser i ursprungsregionerna @ bland annat genom att motverka flyktorsakerna, bygga upp asylsystem i transitländer och ge ett ökat skydd i närområdet. Som en reaktion på de brittiska tankarna, har FN:s flyktingkommissarie () presenterat några alternativa idéer, som delvis liknar britternas. Flyktingkommissarien bejakar idén om zoner, i form av skyddszoner i ursprungsregionen @ där effektivt skydd kan ges till en viss kategori sökande baserat på exempelvis nationalitet @ och genom skyddszoner på EU:s territorium, där uppenbart ogrundade ansökningar skulle kunna prövas. Jag vill betona att det inte heller från flyktingkommissarien finns något formellt förslag att ta ställning till, utan flyktingkommissariens idéer ska ses som ett inlägg i den internationella flyktingdebatten. Kommissionen har fått i uppdrag av , och kommer, att lägga fram ett meddelande för diskussion vid ministerrådsmötet för rättsliga och inrikes frågor den 5@6 juni. Nämnda frågor kommer också att tas upp vid i . Till vill jag avslutningsvis säga att jag har för avsikt att aktivt deltaga i diskussioner som kommer att föregå ministerrådsmötet och toppmötet i . Jag kommer då bland annat att framhålla att jag helhjärtat stöder de delar av förslagen som syftar till konfliktförebyggande insatser i ursprungländerna samt ökat skydd för flyktingar i närområdet. Jag kommer att ta avstånd ifrån tanken att inrätta särskilda zoner där asylsökande ska få sin ansökan prövad. Vidare kommer jag att betona vikten av en mer effektiv återvändandepolitik där medlemsstaterna måste ta ett större ansvar för att verkställa negativa beslut i asylärenden. Min uppfattning är att EU-ländernas problem med ett ökat antal ogrundade asylansökningar till stor del skulle lösas genom ett mer effektivt återvändandearbete och att syftet med förslaget bättre skulle uppnås med sådana insatser. Jag kommer vidare att påverka utformningen av eventuella politiska ställningstaganden så att de ligger i linje med såväl som andra internationella förpliktelser och åtaganden.
frs · GQ12768 · 2003-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:768 om genusrelaterad förföljelse och flyktingkonventionen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att främja en genusmedveten tolkning av flyktingkonventionen både i och övriga EU-länder. Som bakgrund till frågan anger att ett flertal länder inkluderar genusrelaterad förföljelse eller förföljelse på grund av sexuell läggning i flyktingbegrepp. Europeiska kommissionen presenterade ett direktivförslag om tolkningen av flyktingbegreppet där förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning inkluderas i flyktingbegreppet (skyddsgrundsdirektivet). anger att under förhandlingarna i rådet tagit bort kommissionens förslag om flyktingstatus för förföljelse relaterad till genus eller sexuell läggning som den givit tilläggsdirektiv till den svenska utredningen, som ännu inte påbörjat sitt arbete. Här krävs vissa klargöranden. Skyddsgrundsdirektivet, som anger miniminormer, har varit föremål för omfattande förhandlingar inom rådet. Den text som medlemsstaterna är ense om är att uttrycket särskild samhällsgrupp kan omfatta en grupp grundad på en gemensam egenskap, till exempel sexuell läggning. Men även könsrelaterade aspekter och könsspecifik förföljelse finns med som grunder som kan beaktas enligt direktivet. Det bör dock framhållas att direktivet ännu inte är antaget. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppgift att föreslå nödvändiga lagändringar för att förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska omfattas av (Dir. 2002:49). När det gäller tilläggsdirektivet från till utredningen om flyktingstatus för personer som är förföljda på grund av kön eller sexuell läggning anges att utredningen ska följa utvecklingen av förhandlingarna i rådet. drar härvid slutsatsen att regeringen givit upp alla ambitioner att söka förändra tolkningen av i genusmedveten riktning. Här vill jag tydliggöra att det ursprungliga utredningsuppdraget från kvarstår. Den särskilda utredaren ska således föreslå nödvändiga författningsändringar för att personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska kunna betraktas som flyktingar. Eftersom förhandlingarna rörande skyddsgrundsdirektivet ännu pågår var det en naturlig följd att i tilläggsdirektivet ange att utredningen ska följa utvecklingen av dessa förhandlingar. Detta ska ses som ett komplement till det ursprungliga utredningsuppdraget för att frågan ska belysas så grundligt som möjligt. Det kan även tilläggas att den särskilde utredaren har påbörjat sitt arbete.
frs · GQ12769 · 2003-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:769 om sänkt dagersättning för asylsökande har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att dagersättningen för asylsökande inte sänks, och att en översyn görs så att ersättningen motsvarar de kostnader den avses täcka. Bakgrunden till frågan är att det i betänkandet av Utredningen om översyn av regler och praxis vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut föreslås att asylsökande som saknar identitetshandlingar och som inte samarbetar när det gäller att fastställa sin identitet ska kunna få sin dag- och bostadsersättning nedsatt på grund av att de inte medverkat till att fastställa sin identitet. Utredningen har motiverat förslaget med att det är angeläget att understryka att alla individer har ett eget ansvar för sina handlingar och de åtgärder som föreslås rör en grupp som valt att inte samarbeta. Utredningen anser att det är orimligt att personer som inte medverkar till att göra sin identitet sannolik eller som inte medverkar till att verkställighet av ett avlägsnandebeslut ska kunna ske ska erhålla samma förmåner som andra asylsökande. Man ska komma ihåg att de åtgärder som föreslås av utredningen är just förslag till åtgärder. Betänkandet kommer att sändas på remiss. När remissinstansernas synpunkter har inhämtats kommer jag att ta ställning till den fortsatta handläggningen av betänkandet och vilka åtgärder som ska vidtas. I sammanhanget kan också nämnas att regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att bland annat utreda om de svenska bestämmelserna för bidrag och inkvartering är tillräckliga för att uppfylla direktivet om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna samt under vilka förutsättningar mottagandevillkor kan dras in helt eller delvis (Dir. 2003:11).
frs · GQ12770 · 2003-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:770 om krav på resehandlingar för asylsökande från norra har frågat mig vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att upplysa om de risker som asylsökande och deras anhöriga utsätts för i kontakter med den irakiska ambassaden, så att möjligheterna till att anskaffa resehandlingar bedöms utifrån realistiska förutsättningar. Återvändande till har skett endast till landets norra delar genom så kallat självmant återvändande. Detta har skett till följd av ett avtal som utarbetat med IOM som i sin tur förhandlat fram ett avtal med den av UNHCR godkända turkiska frivillighetsorganisationen (). Avtalet rör den rent praktiska hanteringen av transitering via . har krävt att de som återvänt på detta sätt genom att transitera haft ett svenskt provisoriskt främlingspass som berättigat till återresa i . Irakiska resehandlingar har inte godtagits och följaktligen har därför inte heller krävt att någon som ska återvända till norra kontaktar den irakiska ambassaden för att införskaffa irakisk resehandling. De som själva önskat har däremot på frivillig basis kunnat uppsöka den irakiska ambassaden men detta har aldrig varit något krav från svenska myndigheter. Av de riktlinjer som satt upp för så kallat frivilligt återvändande till norra framgår följande. Den som ska återvända ska ansöka om ett svensk provisoriskt främlingspass genom att underteckna en ansökningsblankett för sådan handling. Vidare ska personen ifråga fylla i och underteckna ansökningsblanketter till IOM och blanketter för transitering via . För det fall den sökande inte medverkar till att fylla i eller underteckna dessa blanketter kan den sökandes bostadsersättning och dagersättning nedsättas i enlighet med vad som framgår av 10§lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande (LMA). Vad jag erfarit från har sådan nedsättning endast tillämpats för vuxna personer som inte medverkat till att underteckna de blanketter som krävs för utfärdande av svenskt provisoriskt främlingspass och för ansökan om transitering genom . Enligt har de sökande i dessa fall inte medverkat till de åtgärder som krävs för anskaffande av dokument eller resehandlingar. sker inget återvändande till norra i avvaktan på stabilisering i . nedsätter följaktligen inte heller bostadsersättning och dagersättning för sökande från denna region. Mot bakgrund av vad som ovan sagts avser jag inte föreslå att regeringen vidtar några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GQ12771 · 2003-04-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:771 om avvisning av kurder till den iranska delen av har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att låta även iranska kurders asylärenden vila i väntan på utgången av kriget. Skyddet för asylsökande är starkt i utlänningslagen. Lagstiftningen tillämpas av utlänningsmyndigheterna, och . Myndigheternas beslut grundar sig naturligtvis på den aktuella och verkliga situationen i de asylsökandes hemländer. och följer noga läget i krigets och de omgivande länderna, däribland . Myndigheterna gör sina bedömningar utifrån den existerande situationen och har tillgång till information från en mångfald av källor. Bedömningar av situationen från till exempel UNHCR spelar en stor roll i sammanhanget. Som minister kan jag inte ta initiativ i frågan om hur enskilda ärenden ska behandlas gentemot ett visst land eller till att styra praxis. Regeringen kan endast påverka praxis om utlänningsmyndigheterna med stöd av utlänningslagen överlämnar enskilda ärenden till regeringen för avgörande.
frs · GQ12772 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:772 om eftersök av trafikskadat vilt har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att frågan om eftersök av trafikskadat vilt får vederbörlig uppmärksamhet i regeringens arbete. Det inträffar omkring 30000 kollisioner med större vilt i trafiken. Detta innebär att varannan rapporterad trafikolycka i landet är en viltolycka. Samhällets årliga kostnader för detta beräknas uppgå till ca . Problemen med viltolyckor är således stora. När det först gäller djurskyddet, får enligt 40a§ jaktförordningen (1987:905) frilevande vilt avlivas om det är så skadat eller i sådan belägenhet att det av djurskyddsskäl bör avlivas. Detta gäller även om djuret är fredat eller om avlivningen sker på annans mark. Högsta prioritet har således getts när det gäller att snabbast möjligt förkorta skadade djurs lidande oavsett art och skadeorsak. När det sedan gäller viltolyckor, finns det i 40§ jaktförordningen en skyldighet för förare av motordrivna fordon att anmäla sammanstötningar med vissa större däggdjur samt örnar till polisen, om djuret har skadats eller dödats vid kollisionen. Föraren är också skyldig att möjligt märka ut olycksplatsen. Ansvaret för att genom olika åtgärder förebygga trafikolyckor ligger på . Det är däremot polisen som ansvarar för att markägare och jakträttshavare underrättas om en viltolycka. Polisen ska också se till att de arter som utgör vad som kallas statens vilt spåras upp. Jägarna och markägarna har däremot ingen författningsenlig skyldighet att delta i eftersök av trafikskadat vilt, men har möjlighet att få ersättning för sina kostnader ur viltvårdsfonden om de hjälper till med eftersök av statens vilt. Det pågår emellertid ett samarbete, kallat Trafiksäkerhet och eftersök i samverkan, SES- gruppen, där , polismyndigheterna och jägarorganisationerna med flera samverkar beträffande eftersök av trafikskadat vilt. har uttalat att man utgår från att regeringen ägnar detta projekt vederbörlig uppmärksamhet och vid behov vidtar de åtgärder som anses påkallade (bet. 2002/03:MJU9). En särskild utredare har utrett Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag att leda jakt- och viltvårdsarbetet i landet. I rapporten, Viltförvaltning- precisering av Svenska Jägareförbundets allmänna uppdrag, föreslår utredaren bland annat att , för att trygga stabilitet och långsiktighet i SES-gruppens arbete, i samråd med berörda departement finner en lösning som säkerställer en finansiering av samordningen och ledningen av gruppens arbete. Rapporten om allmänna uppdrag remissbehandlas . Så snart remissomgången är avslutad kommer vi att påbörja beredningen av de olika förslag som lämnas i rapporten. Inte minst mot bakgrund av uttalande om SES-gruppen kommer frågan om organisationen och finansieringen av eftersök av trafikskadat vilt att vederbörligen uppmärksammas av regeringen.