ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11550 · 2003-02-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:550 av () till justitieminister om ansvar för brott Efter några uppmärksammade fall där två eller flera personer varit närvarande då ett brott begåtts, som det inte går att avgöra vem som begått brottet, har frågan utretts, lagen ändrats och nya rekommendationer om förundersökning och utformning av åtal gjorts. verkar personer fortfarande slippa straff, trots att de uppenbart har varit närvarande vid ett brott. har det handlat om fall där spädbarn dödats. I ett av fallen handlar det om misshandel som lett till döden och i ett annat om en dödande injektion som bara kan ha getts av någon av barnets föräldrar. I ett rättssamhälle ska beviskraven för ett brott vara stränga. Skulden ska vara fastställd bortom rimligt tvivel för att en person ska dömas. Ändå kan det inte vara riktigt att två personer, som tillsammans deltagit i att ha dödat ett barn, slipper straff. De kan ha gjort gärningen tillsammans eller en av dem är skyldig, men båda två vet vem som har ansvaret för den. Jag vill fråga justitieministern vilka åtgärder han är beredd att vidta så att personer i liknande fall inte slipper straff.
fr · GQ11551 · 2003-02-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:551 av () till utrikesminister om och den gemensamma säkerhetspolitiken Att inte ens efter ett beslut i säger sig kunna stödja användningen av våld för att avväpna är mycket allvarligt. Det minskar trycket på att efterkomma FN:s krav på avrustning, samt på redovisning av att förstört kvarvarande massförstörelsevapen, i enlighet med tidigare FN-resolutioner. Därmed ökar agerande de facto risken för att krig verkligen ska bryta ut. agerande är allvarligt också för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom EU. EU:s krishanteringsförmåga bygger ytterst på legitimiteten i säkerhetsrådets resolutioner. Vad avser utrikesministern att vidta för åtgärder för att förmå att sluta agera på ett sätt som äventyrar trovärdigheten i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken i EU?
fr · GQ11552 · 2003-02-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:552 av () till finansminister om nedläggning av mindre skattekontor Enligt uppgifter i medierna så planerar att lägga ned större delen av sina nuvarande skattekontor, varav många finns på mindre kommuner i landet, och i stället expandera på redan expansiva universitets- och högskoleorter. Detta trots att det är på orter som exempelvis , , och med flera i liknande storlek som man haft lättast att rekrytera och behålla kompetenta medarbetare. Statliga myndigheter ska, enligt beslut i , ta regionalpolitisk hänsyn innan man bestämmer vart man ska lokalisera sin verksamhet. Om medieuppgifterna stämmer så förefaller arbeta tvärtemot detta riksdagsbeslut. Ämnar finansministern vidta några åtgärder för att inte ytterligare statliga arbetsplatser försvinner från kommuner som redan har brist på arbetstillfällen i allmänhet och på jobb med krav på högskoleutbildning i synnerhet?
fr · GQ11553 · 2003-02-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:553 av () till statsrådet om särskilt statsbidrag till kommuner införde ett särskilt statsbidrag 2001 för kommuner med en kraftig befolkningsminskning (se proposition 2001/02:4). Stödet gäller med . Bidraget lämnas utöver den kompensation för befolkningsminskning som finns med i det kommunala utjämningssystemet. Stödet lämnas med ett enhetligt belopp per invånare för varje procents befolkningsminskning utöver . I beslutstexten finns perioden till nämnd. Den inriktningen har inneburit att beräkningen sker utifrån i stället för att utgå från den fortlöpande förändring som sker . Följden av detta är att de kommuner som fått en befolkningsökning får stöd, medan de som haft en befolkningsminskning 2001 inte erhåller någon kompensation. Detta var knappast avsikten med beslut. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att intentionen i beslut följs?
fr · GQ11554 · 2003-02-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:554 av () till jordbruksminister om dumpade mjölkpriser Runtom i världen ser vi fler och fler exempel på företag som orsakar förödelse för miljön, bryter mot internationella avtal om arbetsrätt och inte tar hänsyn till mänskliga rättigheter. Genom medierna får vi reda på att den svensk-danska mejerijätten använder EU-bidrag på till att dumpa mjölkpriser i i . Priset har slagit ut tusentals fattiga småbönder i landet och Arla får kritik från de egna leden och uppmanas att sluta med sin oetiska lågprisexport. är Arlas största exportmarknad för mjölkpulver dit företaget säljer . Arla säger sig inte se någon anledning att upphöra med exporten. Jag vill fråga jordbruksminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förhindra att ännu fler fattiga småbrukare i slås ut?
fr · GQ11555 · 2003-02-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:555 av () till kulturminister om textade program i Cirka en miljon människor i har någon form av nedsatt hörsel, varav 600000 personer behöver visuell information, till exempel text i TV. Mot bakgrund av att TV4 numer är den programkanal som har högst tittarsiffror är det viktigt att TV4 också är tillgänglig för hörselskadade. Tyvärr är det inte så eftersom få av de svenska programmen textas. TV4:s sändningstillstånd med staten (5§) kräver endast att programbolaget ska göra stora underhållningsprogram och svensk dramatik tillgängliga. Nyheter och samhällsprogram är över huvud taget inte textade. I praktiken innebär det att endast nio svenska underhållningsprogram är textade i TV4 (). Nuvarande sändningstillstånd för TV4 gäller . därefter kommer sannolikt ett nytt avtal att tecknas. Jag finner, tillsammans med , det angeläget att det i det nya sändningstillståndet för TV4 ska framgå att antalet textade förstagångssända svenska TV-program successivt ska öka och att ska alla program vara textade. Vad avser kulturministern att göra för att detta ska uppfyllas?
fr · GQ11556 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:556 av () till jordbruksminister om jordbrukskooperationens arbete i utvecklingsländer har vi nåtts av besked om att dansk-svenska mejeriföretaget med hjälp av EU:s exportbidrag sålt billigt mjölkpulver på marknaden i , vilket har fått till sin följd att tusentals lokala småbönder drabbats hårt ekonomiskt och inte sällan tvingats lägga ned sin verksamhet. En stor del av problemet är det exportstöd från EU som Arla och andra företag använder sig av och som ger en snedvriden konkurrens när det används till att dumpa priser på en redan hårt ansatt marknad. Här har jordbruksministern på ett förtjänstfullt sätt uttalat sig om att vi måste reformera EU:s jordbrukspolitik och avveckla exportbidragen, så att vi i stället för att stjälpa jordbruken i utvecklingsländerna bidrar till att utveckla dessa. Men en lika viktig faktor är bondekooperationens eget etiska ansvar. Här har företrädare för bland annat Arla uttalat sig om att man måste tänka företagsekonomiskt och endast se till sitt eget bästa. Med anledning av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern följande: Vad kan jordbruksministern vidta för åtgärder för att påverka jordbrukskooperationen så att dess profil blir mer etisk vad gäller export till tredje världen?
fr · GQ11557 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:557 av () till jordbruksminister om EU:s stöd till det svenska lantbruket har det centrala ansvaret för administration av EU:s olika ersättningar till det svenska lantbruket. ansvarar även för detaljutformning av själva ansökningsförfarandet. har blanketterna förenklats och viss möjlighet har ibland medgivits för komplettering. Emellertid återstår mycket att reformera inom detta område eftersom ansökningsförfarandet alltjämt belastas av en onödigt rigid och komplicerad byråkrati. Smärre misstag i en ansökan kan resultera i uteblivna ersättningar som kan få stora ekonomiska konsekvenser för enskilda lantbrukare. Detta är speciellt olyckligt i de fall då lantbrukaren har ett flerårigt miljöåtagande, men missar någon detalj i ett enskilt års ansökan om utbetalning. Då låter dessutom framförhandlade EU-medel bli kvar i unionens kassa. Det frikopplade stödet som föreslås i halvtidsöversynen kommer att grunda sig på ersättningen man fått 2000@2002. Det innebär att lantbrukaren som missar någon detalj i dessa års ansökan också går miste om sin ersättning framöver. Är ministern beredd att verka för en förenkling av ansökningsrutinerna om EU-stöd och ökade möjligheter till komplettering samt 2000@2002 års ansökningar som innehåller uppenbara missförstånd från den sökandes sida omprövas?
fr · GQ11558 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:558 av () till justitieminister om tingsrätternas framtid I Norrbottenmedierna har förekommit uppgifter om att det finns risk för att tingsrätter i läggs ned . Det handlar om tingsrätten i och tingsrätten i . Den utredning som har utvärderat de sammanslagningar av tingsrätter som har skett under tidsperioden 1999@2002 har lett fram till att arbetet med att skapa större tingsrätter bör fortsätta. Utredningens slutsatser har medfört en oro för att de små tingsrätterna nu är utrotningshotade. Men stora tingsrätter ökar avstånden och med det minskar rättssäkerheten. Närheten till tingsrätten är viktig. Lokalkännedomen försvinner och ideellt och lokalt arbetande vittnesstöd får det mycket svårare. Det är inte heller rimligt att medborgare tvingas resa över för att få sin sak prövad i domstol. Många upplever att de små tingsrätterna nu är hotade och med anledning av detta skulle jag därför vilja fråga justitieminister om han avser att verka för att fler tingsrätter slås samman samt vilka planer han har för .
fr · GQ11559 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:559 av () till justitieminister om Europol När den europeiska polisbyrån Europol startade sin verksamhet var syftet att öka medlemsländernas förmåga att bekämpa grova brott av gränsöverskridande natur. I samarbetet ingår bland annat registerhållning, operativt polissamarbete och gemensamma utbildningsinsatser för högre polisiära chefer. Den grova organiserade brottsligheten känner inga nationsgränser varför samarbetet mellan rättsvårdande organ inom den europeiska unionen och med motsvarande organ globalt är av största vikt. Verksamheten är fortfarande i ett uppbyggnadsskede men det kan ändå noteras att grundläggande skillnader mellan medlemsstaternas rättssystem har medfört svårigheter vid uppbyggnaden av Europol. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att det operativa polissamarbetet inom Europols ram ska förbättras?
fr · GQ11560 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:560 av () till justitieminister om drograttfylleri Polis och åklagare beskriver drograttfylleri som ett allt större problem. Enligt uppgift finns det en hård kärna av kriminella missbrukare som struntar i lagen och anser att de har rätt att köra. Ute i trafiken är drogmissbrukarna mycket farliga och det inträffar ofta allvarliga olyckor som en följd av deras framfart. Enligt uppgift är det grovt kriminella som inte är rädda för att bli rapporterade av polisen som står för en stor del av dessa brott. Drograttfylleriet försvinner ofta bland andra brott de åtalas för och ger i praktiken inte så stor effekt på straffet. Rättsvårdande myndigheter efterlyser en tydlig markering från samhällets sida att drograttfylleri är farligt. Man efterlyser en möjlighet att kunna döma till särskilt straff för drograttfylleri där en höjning av straffskalan till fängelse skulle innebära en möjlighet att begära dem som begår brotten vanemässigt häktade. Detta skulle i sin tur innebära att man kunde bryta kedjan av upprepade drograttfyllerier. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att ge de rättsvårdande myndigheterna möjligheten att gripa in vid drograttfylleri?
fr · GQ11561 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:561 av () till statsrådet om GBL När GHB narkotikaklassades för sedan hade åtgärden föregåtts av ett starkt ökat missbruk bland ungdomar, offentlig debatt och krav på kriminalisering av just denna drog från rättsvårdande myndigheter. Lång tid förflöt innan beslutet fattades. har GBL kommit in i många ungdomars vardag med ofta förödande konsekvenser för den enskilde unge. Med enkla medel kan man omvandla GBL till GHB. Ungdomar som kontrolleras av polis och socialtjänst uppger regelmässigt att man intagit det ej narkotikaklassificerade preparatet GBL. Eftersom egenskaperna och effekterna är desamma för båda preparaten borde lagstiftningen omfatta även GBL. Vilka åtgärder avser folkhälso- och socialtjänstministern att vidta för att GBL ska kunna narkotikaklassificeras?
fr · GQ11562 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:562 av () till statsrådet om järnväg i väst När man allmänt studerar vision om framtidens järnväg i och mer detaljerat framtidsplan för järnvägen i 2004@2015 så slås man av att många av de planerade projekten kommer att genomföras mycket sent . Orsaken är uppenbarligen att en stor del av planeringsramen tidigt redan är intecknad för prioriterade projekt. Under diskussionen om järnvägsutbyggnad i har den så kallade Norrbotniabanan tagit stor plats i debatten. har fått ett regeringsuppdrag att snabbutreda banans förutsättningar och ska enligt uppgift presentera sin utredning för regeringen . Norrbotniabanan är ännu inte intagen i den ekonomiska planeringen för framtidens järnväg i . Har statsrådet gjort eller kommer statsrådet att göra en bedömning av hur en utbyggnad av Norrbotniabanan kommer att påverka ekonomiska planeringsramar för perioden 2004@2015?
fr · GQ11563 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:563 av () till statsrådet om bidrag till enskilda vägar Av landets vägnät ägs och drivs två tredjedelar av annan huvudman än stat och kommun. Utan det enskilda vägnätets aktörer skulle villkoren för näringsliv och människor vara radikalt annorlunda. Det är därför glädjande att regeringen i årets regleringsbrev till uppmärksammat behovet av höjda bidrag till enskilda vägar. Bidraget för drift och underhåll ökar med 40 miljoner utöver budgetpropositionens schablonuppräkning. Prioriteringsdirektiv ges dock inte av regeringen. Detta som en utredning beställd av konstaterat att "prioriterar i första hand det årliga driftbidraget och först därefter det särskilda driftbidraget och byggnadsbidraget. Det innebär att allt större insatser kan bli undanträngda eftersom den årliga driften tar allt större del av bidraget i anspråk. Detta leder till att vägkapitalet urgröps. Dessutom leder nedprioriteringen av särskilt driftbidrag och byggnadsbidrag till en accelererande ökning av kostnader för det årliga driftbidraget". De extra 40 miljoner som ges i bidrag till enskilda vägar behövs således för såväl drift som reinvesteringar. har prioriterat drift, men ändå inte kunnat ge procentuell kostnadstäckning enligt förordning 1989:891. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vad avser statsrådet att vidta för ytterligare åtgärder för att motverka fortsatt urgröpning av vägkapitalet?
fr · GQ11564 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:564 av () till finansminister om beskattning vid omarrondering I har många @ och långa @ omarronderingar arbetats fram. Stridigheterna har varit många, men omarronderingens grund är ju att förbättra villkoren för ett effektivt skogsbruk. har dock beskattningen av den så kallade ståndsskogslikvidfordran förändrats markant och de kalkyler som skogsägare haft, inför och under en omarrondering, har spruckit och stort missnöje finns på detta område. Skogsägare i i har fått tre olika besked om skattesatsen. utlovades en beskattning på 8,av den så kallade ståndsskogslikvidfordran och den skattesatsen kalkylerade berörda skogsägare med. kom ett nytt besked från lantmäterimyndigheten. var skattesatsen 13,. Och kom nästa besked: nu var skattesatsen . Denna handläggning har lett till stort missnöje och dessutom gett stark misstro mot myndigheterna, som man anser inte kan stå för givna löften och skogsägare känner sig "grundlurare". Många funderingar finns om inte den skattesats som gäller vid starten av en omarrondering också borde gälla då omarronderingen genomförts. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder inom detta område så att skattesatsen efter genomförd omarrondering är densamma som gällde vid påbörjandet av omarronderingen?
fr · GQ11565 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:565 av () till statsminister om de nya EU-medborgarnas rätt till fri rörlighet Vid utrikesutskottets studieresa till fick vi information om att fem EU-länder redan har deklarerat att de kommer att tillämpa egna regler och öppna gränserna för östeuropéer i samband med östutvidgningen . och har drivit igenom att den fria rörligheten inte ska gälla för de tio nya medlemsstaterna förrän tidigast efter inträdet eller eventuellt först . Det står dock fritt för medlemsländerna att bestämma om och hur den spärren ska användas. Om inför restriktiva regler för arbetskraftsinvandring riskerar vi att hamna sist på önskelistan för de nya EU-medborgare som funderar på att arbeta utomlands. Detta är olyckligt då vi står inför stora behov av arbetskraftsinvandring. En annan nackdel med de stängda dörrarnas politik är att brottssyndikat får större chanser att tjäna pengar på illegal arbetskraftsinvandring och trafficking. Statsministern har gjort olika uttalanden rörande den fria rörligheten och utvidgningen, senast efter Europeiska toppmötet i . Jag tolkar statsministerns uttalanden som att regeringen inte vill tillämpa EU:s hårdare regelverk eller förslag, så länge det inte handlar om en större invandring. råder det osäkerhet kring var står i frågan. Med anledning av ovanstående är min fråga när statsministern avser att lämna ett tydligt besked beträffande de nya EU-medborgarnas möjligheter att arbeta i .
fr · GQ11566 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:566 av () till socialminister om bostadslösa missbrukare Människor som har missbruksproblem har allt svårare att få tag på en bostad. En förklaring är att de kommunala bostadsföretagen ställer allt högre krav på sina hyresgäster. Även i kommuner där det finns ett överskott på bostäder står många missbrukare utan bostad. Promblematiken har således ingen koppling till om det är bostadsbrist eller ej. disponerar under perioden 2002@2004 som ska fördelas till verksamheter som arbetar för att motverka hemlöshet. har beviljat medel till tolv projekt i landet. Anslaget är en signal om att problemet har uppmärksammats. Men hemlösheten bland missbrukare är ett växande problem i många av landets 289 kommuner och de vidtagna åtgärderna kan därför inte ses som något annat än "en droppe i havet". Jag vill därför fråga socialministern vilka åtgärder han avser att vidta för att stoppa den pågående utvecklingen.
fr · GQ11567 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:567 av () till statsrådet om länsstyrelsernas resurser och uppgifter Allt fler uppgifter läggs på länsstyrelserna. Det är säkert angelägna och viktiga uppgifter som måste utföras. Men ett problem är att detta ofta görs utan att nya resurser följer med. Enligt uppgifter ser man på länsstyrelserna nu att gränsen snart är nådd för vad man mäktar med. Kanske passerar också länsstyrelserna snart den gräns när besluten och resultaten på grund av resursbrister försämras. Ett aktuellt exempel är på det bostadspolitiska området, där de nya reglerna för så kallad "momskompensation" som komplement till investeringsstöd till visst bostadsbyggande kommer att innebära nya arbetsuppgifter för länsstyrelserna. Avser statsrådet att vidta några åtgärder i syfte att underlätta för länsstyrelserna att klara av att utföra ett professionellt arbete?
fr · GQ11568 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:568 av () till statsrådet om barnfamiljers bostadsstandard När ledstjärnan i vårt land har varit "en välfärd för alla" så har det också inneburit att trångboddheten i princip har försvunnit. pekade på är av befolkningen trångbodd medan det var av befolkningen som levde så. Tyvärr finns nu tecken på att den trenden vänder. Det riskerar också att bli än värre. inriktas hyresproduktionen mot små lägenheter. Det är positivt för många. Men för barnfamiljer med behov av större utrymme och små marginaler i hushållskassan kan det vara av ondo. Eftersom stödet till boendet i form av bostadsbidrag baseras på bland annat boendeytan riskerar också barnfamiljer att gå miste om sitt stöd för ett rimligt boende om booendeytan minskar. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder i syfte att möjliggöra en god boendestandard också för landets barnfamiljer?
fr · GQ11569 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:569 av () till miljöminister om småskalig vedeldning I en artikel av miljöforskaren på DN:s debattsida redovisas olika problem med småskalig vedeldning. I denna artikel framkommer det att det finns en stor enighet om att småskalig vedeldning med gammal teknik orsakar stora miljö- och hälsoproblem såsom cancer och hjärtinfarkt. Enligt artikeln har lämnat förslag om skärpta regler, men regeringen har gång på gång avstått från att ställa krav på befintliga vedpannor. Modern teknik kan enligt Kågeson minska utsläppen med . Men fortfarande tillåts installationer av icke miljögodkända pannor. utgjorde dessa av nyförsäljningen. Utsläppen från dessa vedpannor orsakar ett stort och onödigt lidande för många människor. Mot denna bakgrund vill jag fråga ministern: När ämnar ministern se till att bara miljögodkända vedpannor får säljas och installeras i ?
fr · GQ11570 · 2003-02-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:570 av () till utbildningsminister om modersmålsundervisningens betydelse Yalla @ det är bråttom heter en bok som kommit ut på förlaget . Den är skriven av pedagogikforskaren . Hon har följt en grupp assyrisk/syrianska barn från förskolan till nian. Barnen har gått i ett dagis som medvetet satsat på att utveckla barnens två språk. Man arbetade konsekvent för att hjälpa barnen att hitta en harmoni mellan och ett förhållningssätt till både den svenska och den assyrisk/syrianska kulturen. Hälften av personalen på dagiset hade assyrisk/syrianskt ursprung. Parszyk konstaterar att barn som får lära sig seder, bruk och normer på sina två huvudspråk blir "vaccinerade" för att klara sig bättre genom hela livet. Hon konstaterar också att det medför negativa konsekvenser att osynliggöra och nedvärdera det som är betydelsefullt för barnen. Modersmålsundervisningen har besparingsvåg fått låg status och tagits bort från många skolor. Antalet lektionstimmar i modersmål sjönk med mellan 1991/92 och 1997/98. Samma utveckling har skett i förskolan. Allt fler skolor förlägger modersmålsundervisningen utanför skoltid. talas det ca 150 språk i . Att växa upp med flera språk berikar inte bara individen, det är också en stor rikedom för vårt land. Men det behövs ett helhetsgrepp för att återupprätta modersmålets status i samhället. Hur avser ministern att arbeta för att stärka modersmålsundervisningen i skolan?
fr · GQ11571 · 2003-02-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:571 av () till statsrådet om bostadsbyggandet har branschekonomer varnat för kollaps i bostadsbyggandet. De konstaterar att vi i redan har västvärldens lägsta bostadsbyggande och att situationen kan bli ännu värre. Regeringens mål på 30000 nya bostäder kommer inte att kunna uppnås. påbörjades byggandet av 20600 bostäder i . pekar mycket på att det inte kommer att byggas fler än ca 10000 lägenheter i flerbostadshus. Även ser det mörkt ut. Mot bakgrund av ovanstående vill jag till statsrådet ställa följande fråga: Vilka ytterligare initiativ avser statsrådet att vidta för att regeringens mål om 30000 nya bostäder ska uppnås?
fr · GQ11572 · 2003-02-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:572 av () till utrikesminister om kränkning av luftrum Natten till kränkte nordkoreanskt stridsflyg . "Det nordkoreanska stridsflygplanet flög in i vårt luftrum över ön i nära den plats där ett slag till havs med utkämpades ", hette det i den sydkoreanska kommunikén enligt TT. Sedd i perspektiv av den politiska situationen i och landets agerande gentemot omvärlden , blir kränkningen än mer allvarlig. Oro finns för att kränkningen kan ha varit medveten och ytterligare ett led i att utmana omvärlden. Hur avser utrikesministern att klargöra för att militära hot och kränkningar av grannländers territoriella integritet inte är acceptabla?