ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12860 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:860 om förtidspensionärernas situation frågar vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av effekterna av omräkningarna av bostadstilläggen för vissa förtidspensionärer. reformerades reglerna för bostadstillägg till pensionärer (). I första hand var det en nödvändig anpassning av reglerna till följd av ålderspensionsreformen. gjordes emellertid en översyn och modernisering av det regelverk som i grunden gällt . En följd av förändringarna är att det uppstår vissa omfördelningar inom kollektivet. För det stora flertalet pensionärer blir BTP dock oförändrat eller endast marginellt förändrat. Större förändringar är främst orsakat av att det nya inkomstbegreppet mer tar hänsyn till faktiska inkomster medan de äldre reglerna undantar vissa inkomster och vad gäller inkomst av kapital utgår från fiktiva inkomster. En effekt av omräkningarna är att många personer med sjukersättning respektive aktivitetsersättning får minskat BTP. Minskningens storlek är proportionell mot inkomstens storlek och kan som mest ge en minskning med . De med lägst pension får dock ingen minskning. Minskningarna hänger samman med fribeloppet för inkomster och avräkningstakten av bostadstillägget mot den återstående inkomsten. Personer med sjukersättning har ett högre fribelopp och därmed får de ett lägre inkomstavdrag än en ålderspensionär med samma inkomst, det vill säga ett högre BTP. Motsvarande gällde även vid de gamla reglerna men skillnaden var då ännu större. Beräkningen av inkomstavdrag för dem med sjukersättning är alltså med de nya reglerna något skärpt men beräkningen är fortfarande mer gynnsam än för en ålderspensionär med samma inkomst. Omläggningen av BTP-reglerna är förhållandevis omfattande och det är därför självklart väsentligt att följa omräkningarna för att se om effekterna blivit de avsedda. Eftersom det är många förändringar finns det ofta flera motverkande faktorer som påverkar resultatet. Det är därför väsentligt att göra en analys som visar hela bilden. En uppföljning av de nya reglerna kan inte helt färdigställas innan hela systemet trätt i full kraft, det vill säga när alla omräkningar är gjorda. Regeringen har också i regleringsbrevet till RFV gett i uppdrag att visa hur förändringarna i BTP-reglerna påverkat pensionärerna. Detta ska redovisas . Vissa omfördelningar för förtidspensionärerna var förutsedda men omfattningen av de minskningar som skett var inte förutsedda. Det är därför viktigt att kartlägga omfattning och effekter. Jag avser därför att ge RFV ett kompletterande uppdrag som syftar till att tidigarelägga uppföljningen och lämna en delrapport om effekter av omräkningarna. Det är dock väsentligt att även här se till helheten av förändringarna. Resultatet av denna analys får visa om det finns behov av eventuella justeringar.
frs · GQ12861 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:861 om reumatikerns situation har frågat mig om jag avser att ta hänsyn till reumatikerförbundets synpunkter på förslag till ändrad struktur för medicinska specialiteter. översyn angående läkarnas specialistutbildning och strukturen för medicinska specialiteter är ute på remiss till och med . Därigenom får samtliga berörda möjlighet att lämna synpunkter på förslaget. Jag har inte för avsikt att förekomma pågående remissbehandling genom att här och ta ställning till förslaget.
frs · GQ12862 · 2003-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:862 om tingsrätt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att erhålla en fungerande tingsrättsorganisation i med avseende på medborgarnas krav på närhet till domstolar. En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . Det övergripande syftet med reformarbetet är att säkerställa att mål och ärenden ska avgöras med högt ställda krav på rättssäkerhet och effektivitet. Förutsättningarna för allmänheten att få mål och ärenden prövade ska, med utgångspunkt i rättssäkerhet och effektivitet, vara lika över hela landet. Domstolarna ska ha en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, myndigheterna och näringslivet. Målsättningen för arbetet med att förändra den yttre tingsrättsorganisationen är att med bibehållen tillgänglighet skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering samt att förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. För att förena dessa mål krävs olika lösningar för olika delar av landet. har sammanlagt 39 tingsrätter berörts av förändringar i den yttre organisationen. Antalet tingsrätter uppgår nu till 72 stycken. fick i uppdrag av regeringen att granska genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen. En särskild utredare fick därefter i uppdrag att @ mot bakgrund av granskning @ bland annat utvärdera hur de genomförda förändringarna av tingsrättsorganisationen förhåller sig till de av regeringen uppställda målen för reformeringen av tingsrättsorganisationen. Utredningen om utvärdering av vissa förändringar i tingsrättsorganisationen överlämnade sitt betänkande . Regeringen har att ta ställning till om målen med reformeringen av tingsrättsorganisationen uppnås genom sammanläggningarna och om reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen bör gå vidare. Regeringen ska även ta ställning till ett förslag om tingsrättsorganisationen i som har lämnats av generaldirektör samt ett antal förslag från som berör övriga landet, däribland tingsrätterna i . Dessa ställningstaganden kommer att presenteras i en skrivelse till . Jag vill därför inte nu föregripa innehållet i skrivelsen.
frs · GQ12863 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:863 om diskriminering av utländska läkare har frågat vilka åtgärder han tänker vidta för att en översyn görs av språktest för utländska läkare. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det faller på mitt ansvar att besvara frågan. För att upprätthålla en hög kvalitet och patientsäkerhet i den svenska sjukvården måste man självklart ställa höga krav på de läkare som ges legitimation och därmed rätt att arbeta här. Att läkarna klarar ett prov som motsvarar de kunskaper som en läkare utbildad i har är därför nödvändigt. För att kunna klara provet eller provtjänstgöringen krävs att läkaren har tillräckliga kunskaper i svenska språket. Här har det ibland visat sig uppstå problem på grund av bristande tillgång till lämplig svenskundervisning och svårigheter för läkarna att få plats för provtjänstgöring eller praktik inom sjukvården. En analys som gjorts av visar att språket är det största hindret för utländska läkare att få arbete i . Analysen visar dock att de flesta invandrade läkarna genomför den föreskrivna kompletteringen utan större problem. Enligt en registerstudie som har genomfört så klarar drygt hälften av läkarna språkprovet vid första försöket och efter tredje försöket. legitimerade närmare 660 utländska läkare varav 224 med utbildning utanför EU/EES-området. Mot bakgrund av den kritik som språkprovet har föranlett, har gjort en utvärdering av provet. En utredare har granskat de olika delmomenten i språkprovet och tagit ställning till provets validitet, reliabilitet och autenticitet. Utredaren bedömde bland annat att provet i vissa delar kändes ålderdomligt och att flera färdigheter testades smalt och endimensionellt och lämnade vissa förslag till ändringar. Han ansåg dock att testen verkade seriösa och väl administrerade. har ännu inte tagit ställning till vilka åtgärder detta bör föranleda. Regeringen avser att initiera en översyn av gällande reglering och system för bedömning och godkännande av personer med viss högskoleutbildning från länder utanför EU/EES-området, där även frågan om språkprovet kommer att ingå. Frågan bereds inom .
frs · GQ12864 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:864 om sjuksköterskors förskrivningsrätt i skolhälsovården har frågat mig om jag avser att lägga ett förslag som ger sjuksköterskor med rätt kompetens möjlighet att använda sin förskrivningsrätt även när de är anställda i skolhälsovård. infördes en generell förskrivningsrätt för distriktssköterskor som uppfyllde vissa särskilt uppställda kunskapskrav i farmakologi och sjukdomslära. uppföljning av denna reform visade att förskrivningsrätten hade bidragit till en enklare och effektivare handläggning, till exempel genom att distriktssköterskan fått en bättre överblick för uppkomna läkemedelsproblem. Andra positiva effekter var att andra behandlingsmetoder än läkemedel valts i ökad omfattning eller att man avvaktat läkemedelsbehandling. Framför allt hade den också medfört ett mervärde för patienten i form av bättre omvårdnad. Mot bakgrund av de positiva resultaten såg i samband med sin uppföljning föreslog man att det skulle göras en utvidgning av förskrivningsrätten så att även andra sjuksköterskekategorier skulle få förskriva läkemedel. Mot den bakgrunden gav regeringen styrelsen i uppdrag att, i samråd, med bland annat överväga en utvidgning av förskrivningsrätten. Med beaktande av förslag föreslog regeringen att rätten att förskriva läkemedel skulle omfatta fler sjuksköterskor. Med hänvisning till utvecklingen mot allt mer öppen vård, framför allt i regi, föreslog regeringen att sjuksköterskor som uppfyller vissa uppräknade utbildningskrav, och dessutom arbetar som distriktssköterska vid vårdcentral eller motsvarande, inom hälso- och sjukvård för äldre och funktionshindrade eller inom hemsjukvård bör ges förskrivningsrätt. Verksamheten där arbetet sker ska bedrivas av landsting, kommun eller av annan offentligt finansierad vårdgivare. De utbildningskrav som uppställdes kan i vissa fall innebära att sjuksköterskor med äldre utbildningar måste komplettera sin utbildning för att kunna få förskrivningsrätt. har utfärdat närmare föreskrifter om de förutsättningar som ska gälla för sjuksköterskornas förskrivningsrätt. De nya bestämmelserna har varit i kraft . Innan man går vidare med en ytterligare utvidgning av förskrivningsrätten bedömer jag att de erfarenheter som gjorts av de nu införda ändringarna måste utvärderas. I regleringsbrev gav regeringen därför styrelsen i uppdrag att följa upp och utvärdera effekterna av den utvidgade förskrivningsrätten av läkemedel för sjuksköterskor och redovisa detta arbete . Mot denna bakgrund avser jag inte att nu vidta åtgärder för att sjuksköterskor anställda i skolhälsovård ska få förskrivningsrätt.
frs · GQ12865 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:865 om utredningen angående medicinska specialiteter har frågat mig om jag avser att låta besluta i frågan om den framtida indelningen av medicinska specialiteter. Jag har tidigare besvarat denna fråga och då sagt att jag vill avvakta de synpunkter som remissinstanserna kan komma att lämna innan jag tar ställning till vilka beslut som bör fattas.
frs · GQ12866 · 2003-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:866 om Storstadssatsningen har frågat mig om jag avser att verka för att får del av pengar från Storstadssatsningen. Svaret på frågan är nej. Regeringen avslog en begäran från kommun om att få förhandla fram ett lokalt utvecklingsavtal i enlighet med storstadspropositionen. Jag besvarade en fråga av om medel för lokalt utvecklingsarbete i varvid jag lämnade i huvudsak följande förklaring till varför regeringen avslagit begäran. Den storstadspolitiska propositionen är tillkommen för att utveckla förhållandena i storstäderna. De lokala utvecklingsavtalen, vilka storstadsmedlen är avsedda att medfinansiera, ska rikta sig till de mest utsatt bostadsområdena i storstadsregionerna. Storstadsmedlen kan komma att tunnas ut i sådan grad att de ingångna avtalen riskeras om alltför många kommuner utanför kretsen beviljas medel. Om storstadsmedlen skulle fördelas på fler kommuner skulle delegationens ambitioner om fokusering och koncentration äventyras, liksom ambitionerna om att komma bort från ett kortsiktigt projektbidragstänkande till förmån för mer långsiktiga insatser. Detta är alltjämt min inställning. Avslutningsvis vill jag också nämna att de gångna årens storstadsarbete har givit värdefulla erfarenheter och kunskaper om arbetet i utsatta bostadsområden. En viktig del i det storstadspolitiska arbetet just nu består i att sprida dessa erfarenheter och medverka till att kunskap tas till vara och sprids till alla intresserade kommuner och andra intressenter.
frs · GQ12867 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:867 om tandläkarutbildningen i har frågat mig vad jag avser att göra för att antalet platser vid tandläkarutbildningen vid ska kunna bibehållas på oförändrad nivå. påpekar att har utökat antalet platser från de 40 , som beslutades genom riksdagsbeslut , till 60 . När det gäller dimensioneringen av tandläkarutbildningen och ett eventuellt behov av en utökning från den nivå som beslutades , har denna fråga behandlats i betänkandet Tandvården till (SOU 2002:53). Utredningen konstaterar att det inte råder någon nationell brist på tandläkare, men att den regionala fördelningen av tandläkare kan vara ett problem och att vakanser finns framför allt i inland. Utredningen pekar också på att en eventuell ökad efterfrågan på tandvård bör mötas genom att tandläkarna koncentrerar sitt arbete på sådana arbetsuppgifter som de är ensamma om att ha kompetens för. En annan frågeställning som berörs i fråga till mig gäller ersättningen till Västra enligt avtal mellan staten och om tandläkarutbildning och odontologisk forskning. Enligt nu gällande avtal påverkas ersättningen till huvudmannen av dimensioneringsändringar som beslutas av . Någon ökad ersättning till på grund av lokala beslut om ökad dimensionering utgår inte. Detta avtal har sagts upp och upphör att gälla vid utgången av detta år. Förhandlingar om ett nytt avtal pågår.
frs · GQ12868 · 2003-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:868 om samråd med inför EU-toppmöten har frågat statsministern, med anledning av att inget samråd med genomfördes inför , om han är beredd att delta i samråd med inför EU-toppmöten, oberoende av formell status. Frågan har överlämnats till mig. Samråden med () är en viktig del i förberedelserna för regeringens agerande i rådets arbete. Även om samrådsskyldigheten formellt endast omfattar frågor där rådet fattar beslut, förhandlingar inför sådana beslut och frågor som särskilt bestämmer, har regeringen välkomnat att samråd också sker i andra frågor som diskuteras i rådet. På samma sätt är det ur regeringens synpunkt naturligt och viktigt att samråd med nämnden sker inför Europeiska rådets möten även om det inte där fattas beslut som är formella i fördragets mening. Mötet i var inte något formellt möte med . Det var en informell diskussion som anordnades i anslutning till att anslutningsfördragen för de tio nya medlemsländerna undertecknades. Inga slutsatser antogs vid mötet. Diskussionen handlade om det pågående arbetet i konventet om EU:s framtid. Några formella regeringspositioner framförs ännu inte i denna fas av arbetet. Detta blir aktuellt först när regeringskonferensens arbete inleds. De regeringspositioner som då framförs kommer att grundas på dels riksdagsbehandlingen av den skrivelse i ärendet som regeringen presenterar efter konventets avslutning, dels också på ett löpande samråd med i enlighet med vad som varit praxis vid tidigare fördragsändringsdiskussioner. Informella möten med har förekommit med viss regelbundenhet . Regeringen har inte funnit anledning att samråda heller inför dessa möten eftersom några beslut inte fattas.
frs · GQ12869 · 2003-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:869 om som helgdag i har frågat statsministern om inte , , kan göras till helgdag, bland annat för att visa att EU inte är ett elitistiskt projekt utan för att lyfta fram medborgarnas roll samt att visa att tyngdpunkten i är "fredsälskande europeiska folk som känner samhörighet genom en vilja att lösa problem gemensamt". Frågan har överlämnats till mig. Jag instämmer till fullo i syn att EU inte ska vara ett elitistiskt projekt. Det viktigaste med EU är just att etablera ett fredligt och stabilt baserat på de gemensamma värderingar som utgör grunden för den samhörighet som förenar oss européer. Det är regeringens övertygelse att genom att verka för ett EU som tar sig an de frågor som berör medborgarna, hållbar tillväxt, full sysselsättning, bättre miljö och en aktiv och gemensam utrikespolitik, så arbetar vi för att skapa ett nära medborgarna. , då vi firar unionens födelse, är ett utmärkt tillfälle att manifestera och fira detta unika projekt. Detta kan göras, och görs, på många olika sätt där regeringen är inblandad. Att instifta en ny helgdag är en komplicerad procedur med avsevärda praktiska och ekonomiska konsekvenser. Regeringen avser därför inte att göra till helgdag.
frs · GQ12870 · 2003-05-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:870 om väntetider för körkortsprov har frågat mig vad jag avser att göra för att korta väntetiderna för körkortsprov. anser bland annat att köerna kan innebära att fler blir underkända på proven eftersom bilkörning måste tränas och underhållas. En längre tids uppehåll innebär enligt att körkortsaspiranternas färdigheter försämras. Jag vill först framhålla att jag delar frågeställarens åsikter om körkortets betydelse och vikten av att väntetiderna hålls nere. De långa väntetiderna har varit ett stort problem i hela landet. De åtgärder som vidtagit det är i korthet följande. har dubblerat sin nyrekrytering och utbildning av trafikinspektörer. Verket har också aktivt arbetat för att utjämna kösituationen över året och mellan olika orter. har öppnat möjligheten att genomgå prov på kvällstid och som ytterligare ett sätt att få ned kötiden. Kunskapsprovet har effektiviserats så att det numera kan genomföras via dator på tolv språk i stället för med tolk och en trafikinspektör. Genom vidareutbildning av assistenter har dessa kunnat förrätta kunskapsprov, vilket också frigör trafikinspektörer som i stället kan förrätta förarprov. Antalet genomförda prov har ökat under januari@april 2003 jämfört med året innan. till ca vecka 15 var medelväntetiden för landet som helhet. Variationerna i väntetider mellan olika kontor är dock stor. Kösituationen i är svår på grund av tillfällig brist på personal. För att jämna ut de lokala skillnaderna har omfördelat resurser över landet. gör den bedömningen att köerna generellt sett kommer att öka. En bidragande orsak till de långa köerna är enligt att alltför många dåligt utbildade körkortsaspiranter avlägger förarprov. Dessa underkänns i stor utsträckning och måste göra om provet. Trenden är också att resultaten blir allt sämre. Förutom att det påverkar väntetiderna drabbas körkortsaspiranter som måste göra om förarprovet av extra kostnader. satsar därför på att informera ungdomar och föräldrar om betydelsen av en god körkortsutbildning. De åtgärder som vidtagits har således lett till att utvecklingen generellt sett går mot kortare köer för förarprov. På vissa orter kan dock fortfarande problem uppstå temporärt, i synnerhet över sommaren då ett förhållandevis stort antal körkortsaspiranter vill ta körkort, som förarprovskontoren har något mindre resurser på grund av semestrar. Mot bakgrund av de åtgärder vidtagit och av att kötiderna ändå sjunker, avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder . Givetvis kommer jag även i fortsättningen att noga följa utvecklingen.
frs · GQ12871 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:871 om särskilda rättsmedel har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att förbättra möjligheterna att få resning då ett domslut strider mot gällande rätt. Det är en självklar utgångspunkt att en person som dömts för brott måste ha rimliga möjligheter att få till stånd en ny domstolsprövning, trots att domen har vunnit laga kraft, om han eller hon kan anföra starka skäl mot riktigheten av domen. De svenska bestämmelserna om resning till förmån för den tilltalade ger sådana möjligheter. Det vore enligt min uppfattning mindre lämpligt att stryka uppenbarhetskravet i den resningsgrund som specifikt tar upp och ge resning så snart den rättstillämpning som domen vilar på kan ifrågasättas. skulle i så fall få en roll som motsvarar en ordinär domstolsinstans. En sådan ändring skulle dessutom äventyra Högsta domstolens prejudikatsbildande funktion. Förutsättningarna för resning har visserligen varit i stort sett desamma sedan trädde i kraft, men jag anser att den aktuella resningsgrunden är ändamålsenligt utformad. Jag avser därför inte att ta några sådana initiativ som efterlyser. Däremot anser jag att det finns skäl att titta närmare på andra aspekter på frågan om resning. Det kan till exempel vara frågor som gäller handläggningen av resningsärenden och frågan om den dömde i vissa fall ska ha rätt till offentlig försvarare.
frs · GQ12872 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:872 om polisen i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder och ge extra resurser för att trygga polissituationen i . Jag har vid åtminstone sex tillfällen besvarat frågor från om polisens situation i och jag gör det gärna igen. Den här gången hänvisar till en undersökning som är beställd av . Enligt den anser ingen av kommunstyrelseordförandena i att staten uppfyller sina åtaganden när det gäller polisskydd. Trots allt det som redan görs anser regeringen att polisen behöver ökade resurser. Regeringen har därför i den ekonomiska vårpropositionen uttalat att polisens anslag och framåt ska förstärkas för att öka antalet poliser och utveckla verksamheten. Regeringen har som målsättning att 4000 poliser ska utbildas . undrar vad regeringen tänker göra för att ge extra resurser till polisen i . Som borde känna till ankommer det inte på regeringen att ansvara för hur polisens resurser fördelas över landet. Det är en fråga för . Det är sedan upp till polisstyrelsen i att avgöra viktiga frågor om planeringen och inriktning av verksamheten och ekonomin.
frs · GQ12873 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:873 om företagstandvård har frågat socialminister hur han avser att agera för att komma tillrätta med den så kallade företagstandvården. Frågan är ställd mot bakgrund av hur skattereglerna är utformade. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Den offentliga finansieringen av tandvården ska ske i huvudsak inom ramen för den allmänna försäkringen och inte genom skattesystemet. En arbetsgivare kan tillhandahålla en anställd företagstandvård i utan att den anställde beskattas för förmånen. Detta är en konsekvens av att tandvård som inte är offentligt finansierad är skattefri. Som inte offentligt finansierad tandvård betraktas nämligen, förutom sådana fall där tandvårdsersättning inte kan utgå, numera även sådana fall där en tandläkare i det enskilda fallet avstår från tandvårdsersättning från . Det förhållandet att förmån av vanlig svensk tandvård blivit skattefri är en inte avsedd konsekvens av nuvarande lagstiftning. Skattefriheten kan även medföra ett betydande skattebortfall. Frågan om skattefrihet för förmån av inte offentligt finansierad tandvård har beretts i . Beredningen har resulterat i en promemoria som remitteras . I promemorian föreslås att skattefriheten slopas för förmån av inte offentligt finansierad tandvård.
frs · GQ12874 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:874 om ersättning vid vård av annans barn har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att föräldrar, vid sjukfrånvaro, kan överlåta inkomstbortfallsersättningar till närstående för att ta hand om barn. En grundläggande förutsättning för att få tillfällig föräldrapenning är att en förälder har behövt avstå från förvärvsarbete för att vårda barnet. En förälder kan överlåta sin rätt till tillfällig föräldrapenning till en annan försäkrad som avstår från förvärvsarbete för att vårda förälderns barn så att föräldern kan fortsätta förvärvsarbeta. När en förälder är sjuk och varken kan arbeta eller vårda barn kan efter medgivande av förälder, besluta att en annan försäkrad som i stället för föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn ska få rätt till tillfällig föräldrapenning. Förutsättningen är att barnet eller barnets ordinarie vårdare är sjukt eller smittat. Som villkor gäller att föräldern på grund av egen sjukdom eller smitta inte kan vårda sitt barn och inte får tillfällig föräldrapenning endast av det skälet att han eller hon får sjukpenning. Denna bestämmelse trädde i kraft .