ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111129 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1129 av () till socialminister om landstingens kostnader för gömda flyktingar Medierna har uppmärksammat att flera landsting fakturerar kostnaden för akutvård av gömda flyktingar och personer som inte är inne i asylprocessen. I ett uppmärksammat fall har kostnaden för en förlossning och vård av prematurt barn uppgått till 180000kr, vilket fakturerats barnets föräldrar. vägrar betala med motiveringen att den uppkomna situationen "är deras egna fria val" (, stf. generaldirektör i Aktuellt ). Jag menar att det är ställt bortom allt tvivel att det inte handlar om frivilligt val när man söker vård i samband med en förlossning. Att människor själva tvingas betala kostnaderna för vård kan leda till att man inte söker hjälp och når sjukvården , ofta med allvarliga sjukdomsförlopp. Förutom det direkt inhumana i att neka utsatta människor i behov av vård hjälp, så är det meningslöst att försöka utkräva gömda flyktingar de summor som behandlingen kostat. Personer som lämnat sitt hemland, ofta med mycket kort varsel, för att ta sig till besitter sällan någon större förmögenhet. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta för att få att bära kostnaderna för sjukvård för de flyktingar som gömmer sig i utan giltigt uppehållstillstånd?
fr · GQ111130 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1130 av () till statsrådet om bistånd till korttidsvistelse I fråga 2002/03:1022 om tolkningen av LSS svarar att hon inte uppmärksammats på att tolkningen om bistånd till korttidsvistelse skapat problem, och lämnar därmed frågan. Att frågan hänvisade till oenighet i kammarrättsdomar var tydligen inte tillfyllest. Det finns därför skäl att följa upp frågan med några sakuppgifter. Det finns skiljaktiga domar i olika kammarrätter. Bland annat kan mål nr7215-1996 Kammarrätten i respektive mål 2737-1999 Kammarrätten studeras. Förutom dessa kan nämnas en skrift från beträffande olika domar, där det hänvisas till ett rättsfall om korttidsvistelse från Kammarrätten i (redovisas i publikation 3/2002) och där det slås fast att det för rätt till korttidsvistelse ska föreligga två rekvisit, det vill säga samma ställningstagande som Kammarrätten i . Med andra ord @ det finns olika domslut och olika tolkningar av rätten till bistånd till korttidsvistelse. Räcker det med ett rekvisit eller krävs båda? Utfallet för den enskilde blir därmed olika, beroende på vilket område man bor i och vilken kammarrätt som behandlar ett eventuellt överklagande. Självklart ger det en osäkerhet och en tveksamhet till om "likhet inför lagen" verkligen gäller. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att komma till rätta med detta, för de funktionshindrade, besvärande faktum?
fr · GQ111131 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1131 av () till statsrådet om bidragsdirektiven till delar ut drygt 54 miljoner till ideella organisationer med social verksamhet. Förordningen som styr hur bidragen ska delas ut ställer bland annat som krav att organisationen måste vara organiserad enligt traditionell demokratisk föreningsordning och huvudsakligen ägna sig åt alkohol- och missbruksvård. är en av största ideella organisationer med arbete i utsatta grupper och man diskvalificeras från bidrag av dessa direktiv. Det är inte rimligt att enbart titta på den organisatoriska formen och bortse från vad verksamheten bidrar till i det svenska samhället. finns över hela världen och är organiserad på samma sätt i alla länder. Det är därför förståeligt att de inte vill ändra sig i . Jag vill därför fråga statsrådet: Avser statsrådet att ändra bidragsdirektiven till så att de inte hindrar ideella organisationer med social verksamhet, som , från att få bidrag?
fr · GQ111132 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1132 av () till statsrådet om folkrörelser och bistånd Som medlem i har jag blivit alltmer övertygad om folkrörelsernas betydelse för det internationella biståndsarbetet. Inte minst för sin förmåga att sprida kunskap om och stödja demokratiskt uppbyggnadsarbete. "Min" förening har bland mycket annat stöttat en skola i så att den ska kunna bli en mönsterskola i bygden. Folkrörelser runtom i landet gör engagerade ideella insatser på gräsrotsnivå i form av till exempel insamlingar, lotterier och försäljning av Unicefkort. Förutom FN-föreningarna är det en mängd folkrörelser som driver biståndsarbete. Några exempel är ABF, Afrikagrupperna och Kooperation utan gränser som bedriver solidaritetsarbete runtom i världen. I olika sammanhang har olika folkrörelser efterlyst ett starkare engagemang och stöd från statsmakterna för det viktiga ideella arbete man bedriver. Min fråga till biståndsministern är: Avser biståndsministern att ta några initiativ för att utveckla och förbättra statens stöd till och samarbete med folkrörelser som bedriver ideellt biståndsarbete?
fr · GQ111133 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1133 av () till statsrådet om resultatet av granskning årliga granskningsbetänkande är nu avlämnat och behandlat av . På flera punkter riktas, ibland hård, kritik mot regeringens agerande vid olika tillfällen. Det handlar framför allt om: 1.Finansministerns hantering av frågan om de så kallade 3:12-reglerna om andelsbyten där inte på erfoderligt sätt blivit informerad om hur avsåg att efterleva ett av tillkännagivanden. 2.Stats- och utrikesministrarnas hantering av ett non-paper som föreslår inrättandet av en EU-president. Här blev inte erfoderligt underrättad och utskottets majoritet befarar att fortfarande, mot uttryckta vilja, driver frågan om inrättandet av en president. 3.Näringsdepartementets hantering av energimarknaden. Riksdagsmajoriteten anser att styrningen av varit bristfällig och att investeringar i strider mot riksdagsbeslut. 4.Miljöministerns agerande inför Internationella valfångstkommissionens möte i , där riksdagsmajoriteten anser att förberedelserna kunde varit mycket bättre på . Med hänvisning till det ovan anförda och mot bakgrund av att det inte kan ligga i vare sig eller regeringens intresse att KU:s granskning inte leder till efterföljder, vill jag fråga samordningsministern vilka planer han har för att rätta till de brister inom som pekat på i och med KU:s betänkande 30.
fr · GQ111134 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1134 av () till utrikesminister om och ICC En av de största framstegen inom folkrätten efter FN:s skapande är etablerandet av den i (ICC). är det land som drivit den hårdaste kampanjen för att underminera ICC:s ställning. utverkade i ett undantag från ICC genom att hota med att lägga in veto mot en förlängning av FN:s polisinsats i Bosnien. har antagit en lag som ger presidenten befogenhet att med alla nödvändiga medel kunna fritaga amerikansk personal som hålls av ICC. har utverkat 37 bilaterala avtal för att undanta från ICC. agerande riskerar att underminera ICC:s ställning och har väckt stor bestörtning inte minst i . Där har organisationer som och personer som protesterat mot den amerikanska politiken. oro för ICC är obefogad då det endast är när de inhemska domstolarna ignorerar sin plikt att åtala som ICC träder in. Organisationer som FN och ICC behöver stöd, särskilt från ett land som där frihet och mänskliga rättigheter alltid varit starkt närvarande. Jag vill gärna se som den moraliska stormakt landet har förmåga att bli. besöker utrikesminister bland annat för samtal med utrikesminister . Hur kommer utrikesministern mot bakgrund av samtalet med att agera vad gäller handlande gentemot ICC?
fr · GQ111135 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1135 av () till utrikesminister om tibetaner som utvisas till Nepalesisk polis har gripit en grupp om 21 flyktingar. De tre barnen som också greps har därefter överlämnats till UNHCR. Men de vuxna flyktingarna deporteras till . Och enligt vid kinesiska ambassaden i kommer flyktingarna att ställas till svars inom det kinesiska rättsväsendet för att de illegalt har tagit sig över gränsen till . representant i , Wangchuk Tsering, uppger att tibetaner tar sig över bergen från till . Man beräknar att 25000 tibetaner lever i . Det finns nu en stor oro bland tibetaner i exil, men framför allt för dem som lever i , över utvecklingen. Jag beklagar förändrade politik som drabbat dessa tibetanska flyktingar men som även kan ge än allvarligare konsekvenser . Det är viktigt att världssamfundet är tydligt i sina ställningstaganden om åtaganden som vi förväntar oss att både och lever upp till. Min fråga till utrikesministern är hur hon framför oro för de tibetanska flyktingarna till såväl som .
fr · GQ111136 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1136 av () till kulturminister om lokala kanaler En översyn av organisationen för lokala kanaler har resulterat i ett förslag som remissbehandlas inom . Den så kallade P4-översynen anger tre möjliga vägar för organisatorisk omorganisation. Samtliga förslag skulle innebära att ledningsfunktioner och budgetansvar skulle centraliseras från de lokala kanalerna till regional nivå. Självständigheten som finns hos de lokala kanalerna underlättar och är kanske en förutsättning för att kanalerna ska kunna leva upp till de villkor som anges i det nu rådande sändningstillståndet. Dessa villkor anger bland annat att kanalerna ska sända nyheter, sport, kulturprogram samt verka för folkbildning och kulturell mångfald med lokal prägel. En regionalisering kan innebära att de enskilda stationernas handlingsfrihet inskränks med minskad lokal programproduktion som följd. En regionalisering synes också tillföra ytterligare led i beslutsprocessen. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att tillse att de nu självständiga lokala radiokanalerna inom kan leva upp till de krav som ställs på dem om produktion och sändning av lokala program?
fr · GQ111137 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1137 av () till kulturminister om lokala kanaler En översyn av organisationen för lokala kanaler har resulterat i ett förslag som remissbehandlas. Den så kallade P4-översynen anger tre möjliga vägar för organisatorisk omorganisation. Förslaget skulle innebära att ledningsfunktioner och budgetansvar skulle regionaliseras. Självständigheten som finns hos de lokala kanalerna underlättar, och är kanske en förutsättning för att kanalerna ska kunna leva upp till de villkor som anges i det nu rådande sändningstillståndet. Dessa villkor anger bland annat att kanalerna ska sända nyheter, sport, kulturprogram samt verka för folkbildning och kulturell mångfald med lokal prägel. En regionalisering kan innebära att de enskilda stationernas handlingsfrihet minskar med minskad lokal programproduktion som följd. En regionalisering synes också tillföra ytterligare led i beslutsprocessen. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att tillse att de nu självständiga lokala radiokanalerna inom kan leva upp till de krav som ställs på dem om produktion och sändning av lokala program?
fr · GQ111138 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1138 av () till finansminister om fastighetsskattens effekter vid kustområden Kammarrätten har fattat ett beslut om att fastigheterna på ska undantas från den så kallade belägenhetsfaktorn. De regler som fastslogs i kammarrätten innebar att alla på ön hamnade i samma klass. Befolkningen på räknade med att alla på ön självklart skulle hamna i den lägsta klassen, när de nya reglerna kom @ i klass5. När de nya reglerna kom fastighetsägarna till handa, är de åter indelade i ett antal klasser utan hänsyn till den tidigare kammarrättsdomen. Döm om deras förvåning när de flesta klassats till faktor två eller tre vilket innebär att fastighetsskatten höjs väsentligt. Att bo med den dyraste belägenhetsfaktorn klass1 är att ha fastigheten högst från stranden och ha egen strand. Det är inte alls säkert att den aktuella fastigheten bebos av en familj med goda inkomster @ det kan lika gärna vara en pensionär, som gärna vill bo kvar i det hus där han eller hon växt upp och alltid bott. är det ett antal boende på som är tveksamma till om de kommer ha råd att bo kvar. Ett sätt vore att frysa taxeringsvärdena till nivå för att dämpa konsekvenserna för befolkningen på och andra kustområden. Vad avser finansministern att göra innan egendomsbetänkandet läggs fram för att trygga befolkningen vid kustområden?
fr · GQ111139 · 2003-06-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1139 av () till utbildningsminister om ett svenskt college @ yrkeshögskola @ i tillbaka finns det en kvalificerad yrkesutbildning (KY) i . Men verksamheten är begränsad, den har små resurser och för en undanskymd tillvaro. Även om utvecklingen har gått i rätt riktning är den nuvarande konstruktionen en halvmesyr. Det är dags att ta steget fullt ut och inrätta en svensk variant av de amerikanska college @ fack- eller yrkeshögskolor @ vid sidan av den mer strikt akademiskt inriktade högskolan. De nya fack- eller yrkeshögskolorna ska kunna erbjuda kvalificerad yrkesutbildning och, för dem som så önskar, viss förberedelse för akademiska studier. Åtskilliga utbildningar, inte minst inom det tekniska området, skulle lämpa sig för studier inom den nya ram. är ett högre lärosäte som har en tydlig inriktning mot småföretagande och entreprenörskap. är en region som är starkt präglad av sin tradition av kreativt och uppfinningsrikt företagande. De små och medelstora företagen dominerar; "Gnosjöandan" har blivit ett begrepp inte bara nationellt utan också internationellt. , gärna med Gnosjöregionen som ett viktigt centrum, skulle mot den bakgrunden vara en bra placering för en av de nya yrkeshögskolor som skulle kunna skapas. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder är utbildningsministern beredd att vidta i syfte att inrätta svenska college eller yrkeshögskolor?
fr · GQ111140 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1140 av () till utbildningsminister om brist på framtida hantverkare Behovet av utbildade hantverkare kommer att öka . Den lärlingsutbildning som tidigare fanns i har så gott som raderats ut. Medelåldern i hantverkarkåren är så hög att 100000 hantverkare kommer att pensioneras . är bristen på kunniga bygghantverkare som plåtslagare, elektriker, rörmokare och målare akut. Lika illa är det inom kulturvårdande hantverk som kakelugnsmakare, stuckatörer, förgyllare, smeder etcetera. får de praktiska yrkesutbildningarna ofta ge vika för de teoretiska. är efterfrågan på hantverkarutbildning mycket stor. Hantverkaryrket har drabbats av en långsam nedmontering av lärlingssystemet. Vissa yrken håller på att dö ut och ovärderligt kunnande försvinner när det inte finns någon som tar över efter den generation som går i pension. Vidare har de program på gymnasiet som ska utbilda elever i dessa hantverk inte tillräcklig praktisk inriktning och följden blir undermåliga kunskaper i själva hantverkskunnandet. har fått slutbetyg , vilket gör att yrkeskåren inte får den påfyllning av nya hantverkare som den måste ha. Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att lösa bristen på hantverkare i ?
fr · GQ111141 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1141 av () till kulturminister om lokala kanaler I proposition 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 kan man läsa följande förslag från regeringen: "Programföretagen skall ha en decentraliserad organisation som skapar goda förutsättningar för mångfald och självständigt beslutsfattande på regional och lokal nivå. Organisationen skall utformas och ges tillräckliga resurser så att hela landet kan speglas och representeras i programutbudet och att människor från hela landet i stor utsträckning kan delta i programverksamheten." I den så kallade P4-översynen, som remissbehandlas , anges bland annat att ledningsfunktioner och budgetansvar bara bör regionaliseras och beslut inte fattas på lokal nivå. Tillsammans med minskade anslag kommer detta att leda till att inte hela landet speglas, något som propositionen anger och samtliga partier är överens om. Minskad lokal handlingsfrihet leder till minskad lokal programproduktion som inte var syftet i propositionen. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta med anledning av beslut om att även i fortsättningen ska kunna ha en stark lokal prägel och spegla hela landet?
fr · GQ111142 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1142 av () till kulturminister om lokalradions ställning Inom stundar ett antal förändringar, bland annat vad gäller dess lokala stationer, som kan tänkas påverka det lokala sändningsutbud. Det talas om en centralisering av lokalradiostationerna. Centralisering har på olika områden i vårt samhälle lett till att den lokala vinklingen eller förankringen minskat. Alla organisationer och företag förändrar sig kontinuerligt, vilket är nödvändigt, så även för . Men vad som är viktigt även i förändringens tider är att tydliggöra vilka principer och prioriteringar som finns. Därför vill jag fråga kulturministern: Avser kulturministern att i de förestående förändringarna för lokalstationer verka för fortsatt lokal förankring av nyheter och inslag så att folkets radio även fortsättningsvis kan anses vara lokal radio?
fr · GQ111143 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1143 av () till finansminister om enklare deklaration för småföretagare Privatpersoner och företagare har gått igenom sina räkenskaper och efter bästa förmåga deklarerat. För många privatpersoner har det varit en ganska enkel uppgift. Men för småföretagarna är det näst intill omöjligt att utan professionell hjälp klara av att upprätta företagets deklaration. har frågat småföretagare med en till fyra anställda, i bland annat mitt hemlän , hur mycket tid och pengar de lägger på deklarationen . Det visar sig att så många som anlitar extern hjälp för att få hjälp med sin deklaration och nära hälften lägger 20000kr eller mer på deklarations- och skattehjälp. Två tredjedelar av företagarna anser att alla undantag och regler är den största svårigheten med deklarationen. Reglerna är helt enkelt väldigt komplicerade. Avser ministern att vidta några åtgärder för att göra det enklare för småföretagare att deklarera?
fr · GQ111144 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1144 av () till näringsminister om överenskommelse med kärnkraftsägarna Vid en uppvaktning i näringsutskottet hävdade kärnkraftsägarna , och Fortum att något som kan kallas förhandlingar inte påbörjats med staten utan det som skett varit informationsinsamling. Vid den energidebatt som hölls i kammaren hävdade regeringssidans talesman att det pågår förhandlingar: "Det förekommer en förhandling och en diskussion mellan , som är utredare, och industrin om frågan om stängning. Man träffas och diskuterar frågan . man för förhandlingar aktivt med ." Det är säkert så att vi från oppositionen inte sitter inne med all kunskap men det är en våldsam skillnad mellan en informationsinsamling och en förhandling. När den socialdemokratiske talesmannen talar om att man "träffas " och "för aktiva förhandlingar" låter det som att man befinner sig i ett slutskede. Avsikten med förhandlingar ska väl vara att komma fram till ett juridiskt bindande avtal @ i detta fall under vilka villkor hälften av elproduktionskapacitet ska bedrivas. Det är inte rimligt att vi som finns som ledamöter i näringsutskottet inte får någon som helst information om detta. Ska frågan om svensk energipolitik som vi folkvalda har ansvar för nu helt bedrivas i slutna rum? Det vore bra om näringsministern vill ge en samlad bild av förhandlingsläget. Jag vill fråga näringsministern om han avser att informera de folkvalda om en informationsinsamling eller förhandling avseende överenskommelse mellan staten och kärnkraftsägarna.
fr · GQ111145 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1145 av () till statsrådet om statsbidrag till social verksamhet har i en rapport föreslagit att regeringen ska se över systemet med statsbidrag för social verksamhet, så att fler ideella rörelser ska kunna vara med och dela på de som delar ut för social verksamhet. Rapporten har tillkommit på uppdrag av och syftet med den har varit att utreda hur statsbidragen faller ut i de ideella organisationer som får del av dem. föreslår att organisationer som inte får del av statsbidragen ska kunna få det, men då krävs det att regeringen ändrar på kraven. Ett sådant exempel är , som inte uppfyller kraven eftersom dess huvudsakliga uppgift är att sprida sitt kristna budskap. gör ett omvittnat gott arbete bland missbrukare och socialt utslagna människor, men kan alltså med gällande regler inte få del av statsbidraget för social verksamhet. Avser statsrådet att vidta åtgärder så att ett samfund eller annan idéburen organisation som bedriver en kvalitativt god verksamhet inom den sociala sektorn ges möjlighet att bli mottagare av statsbidrag?
fr · GQ111146 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1146 av () till socialminister om medicinska aborter En abort som sätts framkallas med hjälp av läkemedel, en så kallad medicinsk abort, kan ske fram till graviditetsvecka 9. Före en abort måste en medicinsk bedömning göras och graviditetslängden fastställas, ofta genom en vaginal ultraljudsundersökning. Detta görs vanligen av en läkare. På grund av de långa väntetiderna i vissa landsting förlorar dock många kvinnor möjligheten till att välja en medicinsk abort. Resultatet blir att kvinnan i stället behöver genomgå en kirurgisk abort @ ett ingrepp som inte bara innebär en högre risk för fysiska komplikationer, det är också dyrare. Långa väntetider skulle kunna undvikas om barnmorskor gavs möjligheten att handlägga medicinska aborter. håller nu på att ta fram ett utbildningsprogram för barnmorskor dels för utförande av vaginala ultraljud, en kompetens som många barnmorskor i praktiken redan har , dels för nödvändiga fördjupade farmakologiska kunskaper. Barnmorskan skulle med dessa kompetenser kunna verka i ett team där det alltid finns en gynekolog. Barnmorskan skulle i detta fall endast handlägga friska och okomplicerade graviditeter. Identifieras en avvikelse övertas omhändertagandet av kvinnan av en läkare. Om medicinska aborter handläggs av barnmorskor skulle också kvaliteten öka genom att hela vårdkedjan hålls samman av en och samma person. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att möjliggöra för barnmorskor att utföra medicinska aborter?
fr · GQ111147 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1147 av () till justitieminister om betänketid vid äktenskapsskillnad Konflikter inom familjen och skilsmässor är ofta uppslitande procedurer för alla inblandade, inte minst barnen som ofta är de som hamnar allra mest i kläm. För att föräldrars beslut om skilsmässa inte ska vara oövervägt finns lagen om betänketid vid äktenskapsskillnad, som är formulerad som följer: "1 § Är makarna ense om att äktenskapet skall upplösas, har de rätt till äktenskapsskillnad. Denna skall föregås av betänketid, om båda makarna begär det eller om någon av dem varaktigt bor tillsammans med eget barn som står under den makens vårdnad." (5 kap.) Detta innebär att om makarna har ett barn ska en betänketid finnas, innan skiljedomen träder i kraft. Men i juridisk mening och enligt är varje människa under ett barn, varför en gränsdragning förefaller högst märklig. De allra flesta ungdomar mellan bor fortfarande hemma och skulle beröras i allra högsta grad av föräldrarnas eventuella skilsmässa. Det rimliga vore att lagen om betänketid vid äktenskapsskillnad omfattade alla gifta par med barn . Vad avser justitieministern att göra för att betänketid vid äktenskapsskillnad ska gälla alla gifta par med barn ?