ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11736 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:736 av () till utbildningsminister om musikinstrumentmakarutbildning saknas i utbildning för musikinstrumentmakare. Det finns musikinstrumentmakarutbildningar på några platser men för ett flertal musikinstrument saknas utbildning. Det innebär att de som önskar bedriva sådana studier hänvisas till i huvudsak utländska utbildningar. finns förslag att förlägga en ny musikinstrumenthögskola i . Skolan skulle bli ett naturligt mötes- och i nära sambarbete med både svenska lärosäten och utländska mästare. Utbildningen skulle kunna leda fram till gesällbrev eller mästarbrev. Idén stämmer väl med den kristdemokratiska tanken om yrkeshögskolor. Behovet av musikinstrumentmakare är stora. Medelåldern bland dagens yrkesverksamma är hög. Med anledning av det ovan nämnda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att i möjliggöra musikinstrumentmakarutbildning för alla typer av musikinstrument?
fr · GQ11737 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:737 av () till näringsminister om resurser till Då Dalregementet lades ned kom regeringen med ett paket som innehöll kompensation för nedläggningen. Regeringen hade stora presskonferenser där man presenterade den kompensation som skulle komma de drabbade orterna till del. Då det gäller fanns i detta "ersättningspaket" 150 nya högskoleplatser. Då ledningen för besökte och oss ledamöter från undrade jag om resurser för just dessa platser kommit? Svaret var nej. "Några sådana resurser har vi inte sett till" var svaret. Med anledning av detta frågar jag när ministern avser att ge de av dåvarande näringsminister utlovade resurser?
fr · GQ11738 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:738 av () till utbildningsminister om resurser "Tuffa besparingar väntar högskolan" lyder en rubrik i en av . Det berättas att måste spara 30@40 miljoner kronor som enligt samma artikel motsvarar 500@600 helårsstudenter. Också personaluppsägningar finns med i hotbilden. Enligt skolans ledning @ som besökte oss här i @ kommer denna knappa resurstilldelning att bromsa skolans utveckling. Skolan har bland annat arbetat på att nå studenter från hem där det inte tidigare funnits akademiker. redovisar att av studenterna vid skolan är första generationens akademiker. Skolan tycker därmed att man följt inriktningen som regeringen givit. Skolans utveckling kommer att stoppas om medelstilldelningen blir vad regeringen hotat med. Avser ministern att agera för att högskolorna och därmed kommer att få nödvändiga resurser för en fortsatt positiv utveckling?
fr · GQ11739 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:739 av () till utbildningsminister om spansklärare kommer den svenska grund- och gymnasieskolan att drabbas av en omfattande lärarbrist. är det svårt att få tag på behöriga lärare i ett flertal ämnen, exempelvis i ämnet spanska. Anledningen till detta är att det skett en kraftig ökning av antalet elever som väljer att läsa spanska, såväl inom som på gymnasiet. Undervisningen i spanska leds därför ofta av personer som visserligen har spanska som modersmål men som saknar formell utbildning i ämnet spanska som främmande språk @ många av dem har dessutom ingen lärarutbildning alls. Personer med spanska som modersmål utgör givetvis en nödvändig och värdefull resurs i spanskundervisningen men för att spanskundervisningen ska fungera fullt ut krävs det att lärarna, förutom kunskaper i språket, också har någon form av pedagogisk utbildning. Det är inte rimligt att personer med spanska som modersmål alltid måste gå hela den ordinarie lärarutbildningen. De måste kunna tillgodogöra sig sina kunskaper i spanska och sedan bygga på sin utbildning med de ämnen de saknar, till exempel pedagogik. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga utbildningsminister om han är beredd att undersöka hur validering av språkkunskaper görs vid lärarhögskolor och om han, om brister upptäcks, kommer att vidta åtgärder för att underlätta rekryteringen av språklärare.
fr · GQ11740 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:740 av () till justitieminister om funktionshindrade kvinnors utsatthet Under har sökt gehör för en bred utredning över funktionshindrade flickors och kvinnors utsatthet. Vi har ännu inte lyckats få majoritet för en sådan. Ett problem som har visat sig är att polisen också saknar möjlighet att på ett adekvat sätt utreda brott som begås mot flickor och kvinnor. Mycket beroende på att det inom polisen saknas kunskap om hur dessa brott ska utredas. Vårt rättsystem är uppbyggt på att den som utsätts för brott ska kunna redogöra för händelsen. Något alternativ ges knappast hur tydligt det än är att ett brott har begåtts. Anledningen är att polisen saknar kunskap om vad ett speciellt handikapp innebär. tas då den enklaste vägen och polisen avskriver sexuella övergrepp, misshandel och fall av olaga hot. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att funktionshindrade flickor och kvinnor inte diskrimineras i rättssystemet?
fr · GQ11741 · 2003-03-31 00:00:00 — Fråga 2002/03:741 av () till socialminister om barnmorskor och medicinsk abort utfördes av alla aborter före graviditetsvecka 9 med abortpiller. Medicinsk abort, som är att föredra, utförs till graviditetsvecka 9 i . Lagen, som är skriven utifrån andra medicinska förhållanden än dagens, tillåter endast läkare att utföra abort. är det angeläget att en översyn görs av gällande lagstiftning i syfte att även medge rätt för barnmorska att utföra medicinsk abort. En hög säkerhet och kompetens inom detta vårdområde är viktig och kan med dagens medicinska kunnande hos barnmorskorna även upprätthållas av dem. Utländska studier visar att komplikationsrisken inte ökar när specialutbildade barnmorskor sköter abortvården. Väntetiden skulle med en sådan förändring kunna begränsas för den abortsökande. Låt specialutbildade barnmorskor skriva ut abortpiller till friska kvinnor. Min fråga är om socialministern har tagit initiativ till en översyn i syfte att låta specialutbildade barnmorskor få utföra medicinsk abort.
fr · GQ11742 · 2003-03-31 00:00:00 — Fråga 2002/03:742 av () till finansminister om minskat intresse för högre studier Intresset för högskolestudier fortsätter att minska. Mindre än hälften av eleverna i gymnasiets avgångsklasser planerar att påbörja högskolestudier . Enligt en färsk undersökning från SCB planerar av gymnasiets kvinnor att påbörja en högre utbildning och av männen. Få saker är viktigare för ett lands förmåga till långsiktigt välstånd än en hög utbildningsnivå. Därför är det krympande intresset för högskolestudier ett mycket allvarligt hot mot framtida tillväxt och välfärd. En viktig anledning till det krympande intresset är att det lönar sig för dåligt att studera. Det är viktigt att till exempel skattesystemet stimulerar i stället för att bestraffa människor som studerar och förkovrar sig. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vad avser ministern att göra för att det ska löna sig bättre att studera?
frs · GQ12535 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:535 om piratkopierade dekoderkort för betal-TV har frågat justitieministern vilka åtgärder som kommer att vidtas för att försvåra innehav av så kallade piratkort. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Lagen (2000:171) om förbud beträffande viss avkodningsutrustning omfattar bland annat ljudradio- eller TV-sändningar som är riktade till allmänheten och är föremål för villkorad tillgång och tillhandahålls mot betalning. Enligt lagen är det förbjudet att yrkesmässigt eller annars i förvärvssyfte tillverka, importera, distribuera, sälja, hyra ut, inneha, installera, underhålla eller byta ut avkodningsutrustning i syfte att göra en tjänst som omfattas av lagen tillgänglig i tolkningsbar form utan tjänsteleverantörens godkännande. Lagstiftningen om förbud beträffande viss avkodningsutrustning skiljer sig från det upphovsrättsliga skyddet. Det upphovsrättsliga skyddet ger den som har skapat ett verk, till exempel en bok, ett konstverk eller ett datorprogram, vissa rättigheter, både ekonomiska och ideella, att förfoga över det. Skyddet för kodade tjänster syftar till att säkerställa att en leverantör får ersättning för en tjänst han utför. Frågan om förbud mot privat innehav av avkodningsutrustning berördes vid tillkomsten av lagen. Då gjorde regeringen bedömningen att rättsväsendets resurser borde koncentreras på sådan verksamhet som genom omfattning, regelbundenhet med mera kan leda till mer allvarliga skadeverkningar. Härtill kommer att efterlevnaden av ett förbud mot privat innehav i praktiken skulle bli mycket svårt att kontrollera. godtog regeringens bedömning (prop. 1999/2000:49, bet. 1999/2000:KU16, rskr. 1999/2000:171). Jag har noga följt utvecklingen på detta område och är därför väl medveten om den problembild skisserar. Jag vill i detta sammanhang peka på att resultatet av det förhandlingsarbete som just nu pågår inom EU:s så kallade tredje pelare om ett rambeslut om angrepp på informationssystem kan bli av intresse för denna fråga.
frs · GQ12539 · 2003-03-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:539 om lokalisering av det nationella centrumet för innovation, kommersialisering och miljöexport har frågat mig om jag är redo att verka för att det nya nationella centrumet för innovationer, kommersialisering och miljöexport lokaliseras till ? Regeringen har bland annat med anledning av beslut om budgeten för gett i uppdrag att lämna förslag till hur ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport kan inrättas. Syftet bör vara att öka synligheten och exporten av svenska produkter, systemkunnande och tjänster inom miljöområdet. Uppdraget ska redovisas till regeringen . För att påskynda inrättandet av det planerade centrumet har jag dessutom initierat ett förberedelsearbete inom departementet i avvaktan på avrapporteringen från . Först när detta underlag har erhållits kan bedömas hur ett sådant centrum ska organiseras och var det ska lokaliseras. Jag är därför inte beredd att ta ställning till dessa frågor.
frs · GQ12541 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:541 om västsvensk infrastruktur och PPP Axel Darvik har frågat mig om jag står bakom tidigare utfästelser från regeringens sida angående västsvenska infrastruktursatsningar och om jag kommer att verka för att PPP används i dessa satsningar. Invigningen av är planerad till 2005. Den nu gällande nationella planen för vägtransportsystemet för perioden 1998@2007 omfattar utbyggnad av samtliga återstående etapper på till fyrfältsväg eller motorväg. har skickat ut sitt förslag till nationell plan för perioden 2004@2015 på remiss. ska presentera sitt slutgiltiga förslag för regeringen. Förslaget kommer att granskas och fastställas av regeringen . Jag kommer inte att lägga mig i de debatter som kommer att uppstå med anledning av de förslag som har skickats ut av . Jag är däremot väldigt angelägen om att få en konstruktiv dialog om de nationella planerna när de väl ligger på mitt bord . Jag har därför redan nu uttryckt en önskan om att få träffa företrädare från berörda delar av för att lyssna på vad de har att säga om och andra för regionen angelägna projekt. Fortsatta överväganden om alternativ finansiering kommer att göras där så kan bedömas lämpligt. En grundläggande princip är dock att prioriteringarna i de fastlagda planerna ska följas, oberoende av vilken finansiering objekten får.
frs · GQ12545 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:545 om det framtida svenska torskfisket har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att motverka sakligt ogrundad bojkott i försäljningsleden av lagligt fångad torsk. Jag vill inledningsvis påtala att den biologiska rådgivningen för torsken i angav att de biologiska förutsättningarna för ett torskstopp i det östra beståndet fortfarande förelåg. Under förutsättning att en återhämtningsplan verkställdes kunde emellertid ett visst fiske accepteras. drev ändå att torskfiske inte skulle tillåtas på grund av den allvarliga situationen för bestånden. fick dock inte gehör för sina synpunkter. Det är därför naturligt att regeringen nu verkar för att återhämtningsplanen införs till fullo inom gemenskapen och för . För att undvika osakliga kampanjer är det viktigt att den information som förs fram till konsumenterna är baserad på ett riktigt och relevant underlag. Därför har regeringen finansiellt stött den utveckling av ett nationellt system för frivillig miljömärkning av vildfångad fisk och skaldjur som (Krav) arbetar med. Målet är att fastställa regler för kontroll och certifiering av fisk och skaldjur från ett uthålligt fiske. Dess nationella system har utformats så att det ska täcka hela livsmedelskedjan från "fjord till bord". Men det finns även andra initiativ som syftar till att ge konsumenten relevant och riktig information om ett hållbart fiske. Diskussioner pågår mellan flera större uppköpare inom EU och producentföreningar i i syfte att utveckla en frivillig hållbarhetsmärkning av vildfångad fisk. I dessa fall har uppköparna ställt krav på producentorganisationerna så att fisken kan saluföras som hållbart fiskad. Slutligen vill jag påtala att har arbetat med att förstärka sina informationsinsatser just i syfte att göra vetenskaplig information mer tillgänglig. Detta ger en större möjlighet för allmänheten att inhämta kunskap om fiskbeståndens tillstånd.
frs · GQ12549 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:549 om djurrättsaktivisters agerande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka polisens möjligheter att förhindra de extrema djurrättsaktivisternas systematiska attentat. Det är självklart helt oacceptabelt att människor som bedriver en fullt laglig verksamhet som päls- eller köttproduktion, hotas, trakasseras och får sina anläggningar saboterade. Samhället måste med kraft bekämpa sådan brottslighet. Jag vill dock betona att dessa rörelser inte ska förväxlas med seriösa organisationer som på demokratisk väg, genom bland annat opinionsbildning, försöker påverka samhällets inställning i djuretiska frågor. Utredning av brott av det slag som skriver om ska hanteras enligt gängse rutiner av den lokala polismyndigheten. Polismyndigheterna kan i det arbetet få stöd från både och Säkerhetspolisen när det gäller exempelvis analyser och bearbetning av underrättelser. Jag utgår ifrån att samordning sker i den mån man finner nödvändigt.
frs · GQ12554 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:554 om dumpade mjölkpriser har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra att ännu fler fattiga småbrukare i slås ut. är ett exempel på ett fattigt land dit EU exporterar jordbruksprodukter med exportbidrag. Eftersom exportbidragen gör det möjligt för producenterna i EU att sälja sina produkter till ett lägre pris än vad produktionskostnaderna motiverar kan förekomsten av bidrag snedvrida konkurrensen mellan EU och tredjeland. Exportbidragen medför i många fall att produkterna från EU kan säljas på marknaderna i tredjeland till ett lika lågt eller lägre pris än det inhemska priset. Detta kan framför allt få negativa konsekvenser i vars livsmedelsindustri är under uppbyggnad. De låga priserna och den ökade konkurrensen påverkar i slutändan råvaruproducenterna. Detta är en av de viktigaste anledningarna till att den intensivt arbetar för en avveckling av exportbidragen för jordbruksprodukter. Inom den pågående halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken driver vi frågor om sänkta administrativa priser vilket i förlängningen innebär sänkta marknadspriser och sänkta exportbidrag. Sänkning av de administrativa priserna innebär även att produktionsstyrningen minskar med följd att överskottet som exporteras med hjälp av subventioner blir mindre. I de pågående jordbruksförhandlingarna inom WTO ska, enligt ministerdeklarationen från , alla former av exportstöd sänkas och efter hand fasas ut. målsättning i båda sammanhangen är att slutligen helt kunna avveckla exportbidragen.
frs · GQ12555 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:555 om textade program i TV4 har frågat mig vad jag avser att göra för att det i det nya sändningstillståndet för TV4 ska framgå att antalet textade förstagångssända svenska TV-program successivt ska öka och att alla program ska vara textade. Regeringen fattade beslut om nytt sändningstillstånd för TV4. Av sändningstillståndet framgår bland annat att TV4 ska göra stora underhållningsprogram och svensk TV-dramatik tillgängliga för personer med funktionshinder i minst samma omfattning som . Vidare framgår att verksamheten för funktionshindrade ska utökas i den mån nya tekniska förutsättningar gör detta möjligt inom ramen för oförändrade kostnader. radio- och TV-lagen (1996:844) får villkor för sändningstillstånd som meddelas av regeringen avse skyldighet att utforma sändningarna på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för funktionshindrade. Regeringen har för avsikt att genom tilläggsdirektiv ge Radio- och (Ku2000:01) i uppdrag att bland annat överväga behovet av lagändringar för att förbättra tillgängligheten till TV-program för personer med funktionshinder. TV4:s nuvarande sändningstillstånd gäller till och med . kommer att inleda diskussioner med TV4 när det gäller utformning av nya tillståndsvillkor. Jag kan inte uttala mig om vilka förändringar som kan bli aktuella med anledning av den fråga som aktualiserat. Jag kommer dock att verka för att frågor som rör förbättrad tillgänglighet för olika grupper av funktionshindrade lyfts fram i beredningsarbetet inför en ny tillståndsperiod.
frs · GQ12556 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:556 om jordbrukskooperationens arbete i utvecklingsländer har frågat mig vilka åtgärder jag kan vidta för att påverka jordbrukskooperationen så att deras profil blir mer etisk vad gäller export till tredje världen. Det jag som jordbruksminister framför allt har möjlighet att göra för att undvika negativa effekter på jordbruket i av subventionerad export från EU är att minska incitamenten för denna typ av export. Genom att avveckla de handelsstörande stöden kan vi minska risken att produkter från EU säljs till låga priser som riskerar att konkurrera ut råvaruproducenter i främst . Den arbetar därför intensivt för en avveckling av de snedvridande stöden, till exempel exportbidragen, för jordbruksprodukter. Inom den pågående halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken driver vi målmedvetet frågor om sänkta administrativa priser vilket i förlängningen innebär sänkta marknadspriser och sänkta exportbidrag. Sänkning av de administrativa priserna innebär även att produktionsstyrningen minskar med följd att överskottet som exporteras med hjälp av subventioner blir mindre. pågående jordbruksförhandlingarna inom WTO ska, enligt ministerdeklarationen från , alla former av exportstöd sänkas och efter hand fasas ut. målsättning i båda sammanhangen är att slutligen helt kunna avveckla exportbidragen.
frs · GQ12558 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:558 om tingsrätternas framtid har frågat mig om jag avser att verka för att fler tingsrätter slås samman. Hon har också frågat vilka planer jag har för . En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . Det övergripande syftet med reformarbetet är att säkerställa att mål och ärenden ska avgöras med högt ställda krav på rättssäkerhet och effektivitet. Förutsättningarna för allmänheten att få mål och ärenden prövade ska, med utgångspunkt i rättssäkerhet och effektivitet, vara lika över hela landet. Domstolarna ska ha en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, myndigheterna och näringslivet. Målsättningen för arbetet med att förändra den yttre tingsrättsorganisationen är att med bibehållen tillgänglighet skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering samt att förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. För att förena dessa mål krävs olika lösningar för olika delar av landet. fick i uppdrag av regeringen att granska genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen. RRV konstaterade i rapporten i förändring att nedläggningen av små, judiciellt och administrativt sårbara enheter bidrar till att stärka domstolsstrukturen och göra domstolsväsendet som helhet bättre rustat att hantera förändringar i omvärlden som möjligheterna att utveckla verksamheten ökar. En särskild utredare fick därefter i uppdrag att bland annat utvärdera hur de genomförda förändringarna av tingsrättsorganisationen förhåller sig till de av regeringen uppställda målen för reformeringen av tingsrättsorganisationen. Utredningen om utvärdering av vissa förändringar i tingsrättsorganisationen överlämnade sitt betänkande . Utredningen tar inte ställning till några enskilda tingsrätters framtida organisation. Det finns inte heller något förslag som avser som regeringen har att ta ställning till. Jag ska nu noga studera utvärderingen i sin helhet och kommer därefter att ta ställning till på vilket sätt reformarbetet ska bedrivas vidare.
frs · GQ12559 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:559 om Europol har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det operativa polissamarbetet inom Europols ram ska förbättras. Som svar på frågan vill jag inledningsvis säga att arbetet med att öka Europols operativa betydelse för medlemsstaternas behöriga myndigheter är en av de allra viktigaste frågorna inom Europolsamarbetet. Europols eget mål är att två tredjedelar av organisationens verksamhet ska ha operativ betydelse. Europols verksamhet är till övervägande del inriktad på att sammanställa och analysera information och underrättelser från myndigheterna så att informationen kan skickas tillbaka och ligga till grund för det operativa polisarbetet i medlemsstaterna. I detta sammanhang vill jag också passa på att nämna de möjligheter till förbättrat operativt samarbete som öppnar sig när Europol kan delta i gemensamma utredningsgrupper i en stödjande funktion. Arbetet inom Europol med att öka den operativa betydelsen för medlemsstaterna pågår fortlöpande. Här kan särskilt nämnas medlemsstaternas utskickade sambandsmän. Sambandsmännen sitter alla i samma byggnad i högkvarter i och har således unika möjligheter att samarbeta gränsöverskridande. har en avgörande betydelse för dessa frågor. Den sammanträder vanligen och består av representanter från medlemsstaterna. Som svensk representant i är rikspolischefen naturligtvis mycket väl lämpad att bevaka just frågor om förbättrat polissamarbete och verka för att göra Europols verksamhet mer betydelsefull för medlemsländerna rent operativt. En grundförutsättning för ett effektivt operativt polissamarbete är emellertid att medlemsstaterna verkligen förser Europol med den information som Europol behöver för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. En viktig åtgärd för att förbättra Europols operativa betydelse är därför att öka medlemsstaternas informationsförsörjning till Europol. I regleringsbrevet för avseende polisorganisationen har regeringen ålagt att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits inom polisväsendet för detta ändamål. En annan grundförutsättning är att poliser verkligen känner till inte bara vilka skyldigheter har i förhållande till Europol, utan också har kunskap om hur Europol kan användas i den brottsförebyggande och brottsbekämpande verksamheten. I årets regleringsbrev som rör polisorganisationen har därför ålagts att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att sprida sådan kunskap. Som mycket riktigt påpekar är verksamheten vid Europol alltjämt under uppbyggnad. Min bestämda uppfattning är likväl att Europol har kommit en god bit på väg mot att bli det organ för samordning och analys av kriminalunderrättelser och information som medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter behöver.