ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12682 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:682 om förtroendet för svensk fisknäring har frågat mig vad jag avser att göra för att återställa förtroendet för svensk fisknäring. Jag håller med om att det är allvarligt om fiskkonsumtionen skulle sjunka till följd av ett vikande förtroende för fiskerinäringen. Fusk är allvarligt och ska självklart bekämpas och jag förutsätter att ansvariga tillsynsmyndigheter utför nödvändiga kontroller. EU:s bestämmelse om tilläggsmärkning för fiskeri- och vattenbruksprodukter gäller och innebär att konsumenten skriftligen ska informeras om handelsbeteckning, produktionsform och fångstzon eller ursprungsland vid försäljning i detaljhandel. Det är viktigt att alla aktörer i kedjan "från fjord till bord" tillämpar detta system på ett korrekt sätt så att konsumenterna ges möjlighet till ett medvetet val i butiken. De problem som nämner behöver dock inte nödvändigtvis vara orsakade av medvetet fusk. Fisk rör sig över stora områden och den tar inte hänsyn till några geografiska gränser. Bland annat kan torsk, som genetiskt sett tillhör Östersjöbestånden, fångas i och även södra . Den som fångar Östersjötorsk i ska enligt regelverket ange detta fångstområde i fiskeloggboken. Fisken kommer då i handelsledet att märkas med fångstzonen Nordostatlanten. För att märkningssystem ska fungera är det viktigt att öka kunskapen om beståndens situation och förse konsumenterna med en vetenskapligt korrekt och relevant information. och arbetar aktivt med informationsinsatser i syfte att stärka konsumenternas kunskap om fisk och om det nya märkningssystemet. Jag är övertygad om att en god och väl underbyggd information är viktig för att skapa förtroende för fiskerinäringen.
frs · GQ12683 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:683 om lagreglering av den personliga integriteten () har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppfylla löftet från regeringen att tillsätta en utredning om skydd för den personliga integriteten. frågade mig samma sak . Svaret på fråga är nu liksom det var att jag avser att verka för att kommittén tillsätts så snart det är möjligt.
frs · GQ12684 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:684 om motköpspolicyn och 685 nätverksbaserat försvar har frågat mig dels vilka åtgärder som jag avser att vidta för att implementeringen av den nya motköpspolicyn, dels vilka initiativ jag avser att vidta för att med berörda parter nå en samsyn rörande de framtida forsknings- och utvecklingsbehoven för till exempel ett nätverksbaserat försvar. I denna sista fråga berör även betydelsen av motköp. Jag vill börja med att svara på frågan beträffande den nya motköpspolicyn som har utarbetat. Denna har i samråd med , och utarbetat med utgångspunkt från de riktlinjer som regeringen beslutade . Då berörda parter har medverkat i framtagandet av policyn under ledning av har jag förtroende för att genomförandet av denna motköpspolicy kommer att få avsedd verkan. Dessutom finns det en referensgrupp bestående av berörda parter som fungerar som ett forum där motköpsrelaterade frågor tas upp. Försvarsdepartementet har kontinuerlig kontakt med denna referensgrupp. Vad gäller motköp, eller industrisamarbete som benämner det, inom forsknings- och utvecklingsarbetet delar jag uppfattning att detta är av stor betydelse för . Industrisamverkan i form av övervägt och kontrakterat samarbete och teknologiutbyte är ett bra verktyg för att stärka den tekniska kompetensen. Här arbetar aktivt för att stärka för viktiga teknikområden. Slutligen skulle jag vilja ta upp fråga om vad jag avser att vidta för initiativ för att med berörda parter nå en samsyn rörande de framtida forsknings- och utvecklingsbehoven för till exempel ett nätverksbaserat försvar. Regeringen kommer att lägga fram en forskningspolitisk proposition som kommer att ge en bedömning av omfattningen och inriktningen av den svenska forskningen. I det interdepartementala arbetet med propositionen kommer även de frågor tar upp att beröras. kommer berörda myndigheter, även de militära, att utarbeta underlag till denna proposition i form av kunskaps- och forskningsstrategier.
frs · GQ12685 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:684 om motköpspolicyn och 685 nätverksbaserat försvar har frågat mig dels vilka åtgärder som jag avser att vidta för att implementeringen av den nya motköpspolicyn, dels vilka initiativ jag avser att vidta för att med berörda parter nå en samsyn rörande de framtida forsknings- och utvecklingsbehoven för till exempel ett nätverksbaserat försvar. I denna sista fråga berör även betydelsen av motköp. Jag vill börja med att svara på frågan beträffande den nya motköpspolicyn som har utarbetat. Denna har i samråd med , och utarbetat med utgångspunkt från de riktlinjer som regeringen beslutade . Då berörda parter har medverkat i framtagandet av policyn under ledning av har jag förtroende för att genomförandet av denna motköpspolicy kommer att få avsedd verkan. Dessutom finns det en referensgrupp bestående av berörda parter som fungerar som ett forum där motköpsrelaterade frågor tas upp. Försvarsdepartementet har kontinuerlig kontakt med denna referensgrupp. Vad gäller motköp, eller industrisamarbete som benämner det, inom forsknings- och utvecklingsarbetet delar jag uppfattning att detta är av stor betydelse för . Industrisamverkan i form av övervägt och kontrakterat samarbete och teknologiutbyte är ett bra verktyg för att stärka den tekniska kompetensen. Här arbetar aktivt för att stärka för viktiga teknikområden. Slutligen skulle jag vilja ta upp fråga om vad jag avser att vidta för initiativ för att med berörda parter nå en samsyn rörande de framtida forsknings- och utvecklingsbehoven för till exempel ett nätverksbaserat försvar. Regeringen kommer att lägga fram en forskningspolitisk proposition som kommer att ge en bedömning av omfattningen och inriktningen av den svenska forskningen. I det interdepartementala arbetet med propositionen kommer även de frågor tar upp att beröras. kommer berörda myndigheter, även de militära, att utarbeta underlag till denna proposition i form av kunskaps- och forskningsstrategier.
frs · GQ12686 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:686 om störningar i X2000-trafiken Mot bakgrund av störningar i X2000-trafiken har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att SJ ska fullfölja sina förpliktelser och åtaganden mot sina resenärer. Inledningsvis vill jag understryka att jag håller med om att en väl fungerande infrastruktur är viktig för ett dynamiskt näringsliv och att tåg är ett utmärkt och miljövänligt transportmedel. Jag lägger även till aspekten att det ska vara ett transportmedel som präglas av hög säkerhet, och att säkerhetsmässiga åtgärder måste ha högsta prioritet. arbetar med ett omfattande upprustningsarbete av X2000-tågen för att ombesörja nödvändiga säkerhetsåtgärder. sätter säkerheten i första hand för resenärer och anställda. får detta arbete tyvärr konsekvenser i form av driftstörningar i trafiken. Jag har kontaktat om vilka åtgärder man vidtagit för att nå ut med information till resenärerna. har upplyst mig om att man lagt stor vikt vid att informera via medierna för att nå ut till så många som möjligt. Resenärerna informeras även vid biljettförsäljning, ombord på tågen och på bolagets hemsida. I sammanhanget vill jag också nämna att ansvaret för SJ AB:s operativa verksamhet ligger hos bolagets ledning, som i sin tur rapporterar till styrelsen. Jag har förtroende för att ledningen och styrelsen fullföljer sina uppdrag på ett ansvarsfullt sätt. Några särskilda åtgärder med anledning av driftstörningarna i X2000-trafiken ämnar jag inte att vidta.
frs · GQ12687 · 2003-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:687 om asylsökande barn har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att kartlägga omständigheterna kring försvinnandet av de asylsökande barnen. Jag ser mycket allvarligt på att barn som är registrerade som asylsökande försvinner från . Jag välkomnar därför att nu utreder orsakerna mer grundligt till dessa försvinnanden. Utredningen omfattar även de barn som inte bott på en anläggning utan hos släktingar när de försvunnit. avser att ta reda på vad som hänt de barn som försvann . Redogörelsen för detta arbete väntas vara klar . Jag vill i sammanhanget också klargöra att , så långt befogenheterna medger, förvissar sig om att barnet inte hämtas från av någon obehörig. Om verkets personal misstänker att barnet riskerar att fara illa görs en anmälan till . Därutöver gäller att när ett barn har lämnat en anläggning och inte meddelat vart han eller hon tänkt att ta vägen, anmäler försvinnandet till polisen, samt till barnets gode man. I och om förbättringar i mottagandet av ensamkommande barn föreslås att man genom en lagändring inrättar en särskild företrädare för ensamkommande barn, som bland annat ska ha rätt att besluta om var barnet ska bo. Detta förslag behandlas inom ramen för en av tillkallad utredning om förmyndare, gode män och förvaltare. Resultatet av utredningens arbete i denna del kommer att föreligga senast . Avslutningsvis vill jag understryka att jag noga följer frågan om varför barn försvinner och vad som kan göras för att förhindra detta. Jag är beredd att vidta de åtgärder som kan föranledas av utredning.
frs · GQ12688 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:688 om översyn av namnlagen har frågat mig om jag avser att verka för att en översyn av namnlagen genomförs. Som påpekar har i ett tillkännagivande begärt att regeringen ska se till att det görs om en undersökning av namnlagen och vid behov initiera lagstiftning. Syftet med undersökningen ska enligt vara att utröna om de avvägningar som gjordes i samband med namnlagens tillkomst mellan det allmännas intresse av namnstabilitet och enskildas önskemål att fritt välja namn fortfarande kan anses bärkraftiga. Jag delar uppfattningen att det finns anledning att undersöka om en större översyn av namnreglerna behövs och kommer naturligtvis att verka för att begäran uppfylls. övervägs hur en sådan undersökning lämpligen skulle gå till.
frs · GQ12689 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:689 om bostadssituationen för frigivna från fängelserna har frågat justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att förbättra rehabiliteringen och därmed situationen för dem som friges från fängelserna. Frågan har överlämnats till mig, eftersom insatser inom faller inom mitt ansvarsområde. fråga tar sin utgångspunkt i svårigheten att behålla en bostad under verksställigheten av fängelsestraff som är . Jag håller med om att det är ytterst angeläget med insatser som förbättrar frigivningssituationen för fängelsedömda. I det sammanhanget är tillgång till en bostad centralt. Den bedömningen gjorde också , som konstaterade att de som dömts till fängelse har en mycket svag situation på bostadsmarknaden, vilket allvarligt försvårar deras återanpassning till samhället. En ordnad social situation är utan tvekan en grundläggande förutsättning för att intagna inte ska återfalla i ny brottslighet. Jag skulle här vilja påpeka att det är riktigt att betalar hyran under en fängelsevistelse upp , men att det naturligtvis inte är något som hindrar en kommun från att betala hyreskostnaderna , utifrån en helhetsbedömning av den enskildes behov och förutsättningar. ansåg i sitt slutbetänkande, som överlämnades till regeringen , att det vore värdefullt om gemensamma överläggningar kunde komma till stånd mellan och för att stödja kommuner och lokala kriminalvårdsmyndigheter i arbetet inför frigivning och tiden därefter. delade i sitt remissvar kommitténs bedömning, men efterlyste mer långtgående åtgärder. förslag i den del som rör bostadssituationen för frigivna fångar bereds vidare inom . För att underlätta de intagnas övergång från anstalt till frihet pågår inom kriminalvården en försöksverksamhet, som bland annat innebär att av ett långt fängelsestraff kan avtjänas med så kallad fotboja. Det innebär att de intagna kan börja bygga upp sitt liv i frihet med stöd och hjälp av kriminalvården och andra myndigheter. Det är dock viktigt att poängtera att kriminalvårdens insatser inte kan ses isolerade. De måste utgöra del i en större helhet för att vara framgångsrika. De måste till exempel kunna fullföljas och följas upp även efter frigivningen. Låt mig avsluta med att kriminalvårdens klienter har samma rättigheter och samma skyldigheter som övriga medborgare. De ordinarie huvudmännen i samhället har ansvar även för intagnas behov av sysselsättning, bostad, vård och behandling, och det är viktigt att de lever upp till det ansvaret. Det är därför viktigt att fortsätta utveckla samarbetet mellan och kriminalvården. Det är möjligt att kontaktpersoner från som är stationerade på anstalterna är en bra idé. Det måste dock avgöras lokalt, utifrån de förutsättningar som där råder.
frs · GQ12691 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:691 om bekämpning av stickmyggor i och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att långsiktigt skydda befolkningen inom nedre från stickmyggsangrepp. besvarade jag en fråga från om myggbekämpning i nedre . Jag konstaterar att fråga i huvudsak gäller samma frågeställning. Som jag redan sagt är jag medveten om att finansieringssituationen är besvärlig, särskilt under innevarande år. Det är min förhoppning att en tillfredsställande lösning ska kunna hittas inom ramen för bland annat de forskningsmedel som står till förfogande under innevarande år. När det gäller den långsiktiga lösningen anser jag att det är lämpligt att avvakta det uppdrag som i arbetar med. Uppdraget ska redovisas .
frs · GQ12692 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:692 om baseringsmöjligheter för fartygsförband i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att frågan om baseringsmöjligheter för fartygsförband i behandlas försvarsbeslut. fattade beslut om bland annat marinens grundorganisation (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). I propositionen anförde regeringen att det bör finnas två likvärdiga baser för sjöstridskrafterna. Dessa bör vara och . Dessutom bör det enligt regeringen finnas baseringsmöjlighet på ytterligare en plats. Regeringen ansåg i propositionen vidare att det bör finnas möjlighet till fortsatt verksamhet för sjöstridsförband i . Flottans fartyg bör därför enligt regeringen i samband med övningsverksamhet etcetera ha möjlighet till tillfällig basering i . I sitt betänkande delade försvarsutskottet regeringens bedömning att det bör finnas två likvärdiga baser för sjöstridskrafterna och att dessa bör vara och samt att det därutöver bör finnas baseringsmöjlighet på ytterligare en plats. Det är fortfarande regeringens uppfattning att det ska finnas möjlighet till tillfällig basering av fartygsförband i . Förberedelserna försvarsbeslut pågår. Försvarsbeslutet kommer att omfatta bland annat Försvarsmaktens insatsorganisation och grundorganisation. I detta arbete ingår att också se över marinens grundorganisation.
frs · GQ12694 · 2003-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:694 om krigsmaterielexporten till har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att leva upp till de svenska reglerna för krigsmaterielexport samt de krav som folkrätten och ställer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt gällande lagstiftning är det () som fattar beslut om utförseltillstånd i krigsmaterielärenden. ISP kan överlämna beslutsfrågan till regeringen. Då så inte skett är själva beslutsfrågan inte aktuell för regeringen. Oavsett vem som fattar exportbeslutet regleras hanteringen av lagstiftning, praxis och de riktlinjer som regeringen lagt fast. En viktig utgångspunkt är det vitala säkerhetspolitiska intresset för ett militärt alliansfritt land som att omvärlden har tilltro till vår förmåga att kunna anpassa oss till nya hot och risker. För att trygga materielförsörjningen och den egna försvarsförmågan krävs en långsiktig samverkan med andra länder. Denna samverkan bygger på såväl trovärdighet som exportör av krigsmateriel som behovet av import från andra länder. En hög leveranssäkerhet är därför av största betydelse för försvarsförmåga. Varje exportaffär ska dock prövas innan ett utförseltillstånd utfärdas. I riktlinjerna för vapenexporten sägs att en balans måste finnas vid varje exporttillfälle mellan våra säkerhets-, försvars- och utrikespolitiska intressen. I en och samma situation kan vissa riktlinjer tala för fortsatt export, medan andra talar emot. Regeringen, eller ISP, måste väga olika saker mot varandra: Å ena sidan de åtaganden som har med bland andra och för att trygga vår egen framtida materielförsörjning, å andra sidan riktlinjerna för vapenexport som säger att ny export bör vägras till mottagarländer som är eller befaras bli indragna i väpnad konflikt. Man kan inte utesluta den ena eller den andra delen i den bedömningen. I balansen mellan olika riktlinjer för krigsmaterielexporten har nationens eget intresse förtur. Ytterst måste det handla om att slå vakt om långsiktiga säkerhet. Ett exportstopp riskerar få långtgående försvars- och säkerhetspolitiska konsekvenser för . För det första skulle vi själva kunna drabbas av leveransstopp i lägen när vårt eget försvar behöver utrustning. För det andra skulle få länder våga lita på kontrakt med svensk industri, vilket skulle omöjliggöra ny export. För det tredje klarar nästan inget enskilt land att tillverka komplexa vapensystem självt. Därför krävs samarbeten också framöver.
frs · GQ12695 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:695 om skuldslaveriet i Sermin Özürküt har frågat mig om jag har för avsikt att ta några initiativ för att förmå pakistanska myndigheter att följa internationella konventioner och deklarationer samt pakistanska lagar rörande skuldslaveri. Sermin Özürküt tar upp ett angeläget problem. Situationen vad gäller skuldslaveri är mycket bekymmersam i . Det finns en särskild lag mot företeelsen men den har ännu inte tillämpats då domstolar och myndigheter i stället väljer att gå de feodala jordägarnas intressen till mötes. Just bristen på tillämpning av existerande lagar är ett omfattande människorättsproblem i . Människorättsfrågor är högt prioriterade i den svenska utrikespolitiken och vi agerar genom olika internationella fora såsom EU och FN för att främja och försvara de mänskliga rättigheterna världen över. har därför varit engagerat i frågan om skuldslaveri i . Sidastöd går till olika enskilda organisationer vars insatser fokuseras på utbildning av tegelbruksarbetares barn samt fortbildning av skollärare. Tegelbruksarbetare hör till en av de utsatta grupperna vad gäller skuldslaveri. kommer inom ramen för EU att verka för att mänskliga rättigheter, inklusive frågan om skuldslaveri, blir en av huvudfrågorna när en EU-trojka på hög tjänstemannanivå besöker . Jag kommer även att uppmana i att särskilt ta upp problemen med skuldslaveri direkt med pakistanska myndigheter.
frs · GQ12696 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:696 om kommuners och läns behov av arbetskraft från tredjeland har frågat mig om jag avser att verka för att kommuner och län som ansökt om att få bli försöksområden för arbetskraftsinvandring får den möjligheten. I sin fråga refererar till ett interpellationssvar som jag gav . I svaret uttryckte jag bland annat att ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring kan vara ett av flera kompletterande element i en bred politik syftande till att hålla arbetskraftsutbudet uppe och motverka bristsituationer och flaskhalsar. Jag framhöll också att vi seriöst bör börja fundera över de behov av arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES-området som kan uppstå framöver. Ett arbete med denna inriktning har bedrivits inom . Det är dock viktigt att en kommande översyn av regelverket för arbetskraftsinvandring görs med hänsyn till dels framtida behov av arbetskraft i olika yrken och sektorer, dels de konsekvenser som förändringar i regelverket kan få på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt. För mig som socialdemokrat är det utomordentligt angeläget att ökad arbetskraftsinvandring inte används som en nyliberal kil för att bryta upp den modell som utvecklats på den svenska arbetsmarknaden. Det är en modell som bygger på bland annat starka fackföreningar, kollektivavtal med hög täckningsgrad och en arbetsrättslig lagstiftning som stärker individens ställning. Oron för att omfattande arbetskraftsinvandring kan leda till lönedumpning och ökade klyftor och därmed hota välfärd och trygghet måste tas på allvar. Frågan om arbetskraftsinvandring är komplex. Den kräver en öppen och allsidig diskussion förd med stor lyhördhet. Min förhoppning är att vi i den process som vi nu har framför oss, tillsammans med arbetsmarknadens parter, ska kunna nå en bred samsyn kring de reformer som kan komma att behövas. Mot bakgrund av vad som redovisats ovan kan jag inte se behov av några särskilda åtgärder syftande till att etablera försöksområden för arbetskraftsinvandring.
frs · GQ12697 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:697 om professionell boxning har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att legalisera professionell boxning i . Proffsboxnings- och kampidrottsutredningen har lämnat sitt betänkande Kampidrott i fokus (SOU 2003:24) till regeringen. I betänkandet lämnas bland annat förslag till en reglering med krav på tillstånd för offentliga tillställningar som innehåller tävling eller uppvisning i kampidrott där slag eller sparkar riktade mot huvudet är tillåtna. Denna reglering föreslås ersätta lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning. Min avsikt är att remittera betänkandet till berörda myndigheter, idrottsorganisationer och övriga intressenter. I avvaktan på detta avser jag inte att ta initiativ till några förslag om professionell boxning.
frs · GQ12698 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:698 om skuldsatta barn har frågat finansministern vilka åtgärder han tänker vidta för att förhindra att föräldrar på ett illojalt sätt skuldsätter sina barn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fråga är troligen föranledd av uppgifter i pressen om förekomsten av underåriga gäldenärer i kronofogdemyndigheternas register. Uppgifterna gör gällande att denna skuldsättning delvis består i obetalda felparkeringsavgifter och fordonsskatter som avser bilar som föräldrarna låtit registrera i barnens namn, men som i verkligheten ägs och brukas av föräldrarna. Det är den registrerade ägaren som ansvarar för betalningen av sådana avgifter och skatter, oavsett om det skulle vara någon annan som i civilrättslig mening äger bilen. I ett svar på en interpellation av lämnade jag ganska en utförlig redogörelse för min syn på denna företeelse. Jag konstaterade då att det redan med nuvarande regler finns möjlighet att ingripa mot en förmyndare som på detta sätt uppträder illojalt mot barnet. Det är nämligen inget som hindrar att överförmyndaren vänder sig till kronofogdemyndigheten för att få en förteckning över de underåriga som kan finnas i myndighetens register och vad deras skulder avser. Om det då visar sig att ett barn svarar för skulder som i själva verket borde ha varit förmyndarens egna, kan överförmyndaren begära att förmyndaren redogör för sin förvaltning och vid behov uppmana till rättelse. Jag vet att detta förekommer i vissa kommuner. I graverande fall finns dessutom möjlighet för överförmyndaren att vända sig till tingsrätten med en begäran om att förmyndaren entledigas och att en ny förordnas. I kammaren skisserade jag dessutom vissa ytterligare åtgärder som kunde övervägas för att komma till rätta med problemet. En sådan åtgärd var att införa en skyldighet för kronofogdemyndigheten att underrätta överförmyndaren varje gång myndigheten registrerar en skuld på en underårig. På så sätt skulle överförmyndaren slippa att aktivt begära uppgifterna från kronofogdemyndigheterna. Överväganden med bland annat denna inriktning har inletts i .