ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11436 · 2003-01-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:436 av () till justitieminister om människohandel Att det förekommer en omfattande slavhandel är en otäck sanning som vi blivit mer och mer medvetna om . Det gäller främst unga kvinnors och barns kamp för överlevnad mot makt- och penningförblindade män som utnyttjar dem i en cynisk könshandel. I ett TV-program, @ 4 Real, som sändes under julhelgen visades en dokumentär om en 16-årig litauisk flickas öde som sexslav i och vars liv slutade med att flickan begick självmord. Svårigheten att få personer fällda för handel med människor är att det finns få som vågar vittna mot dem. Kvinnorna utvisas efter att de vittnat och möts av representanter för den kriminella människohandelsorganisationen när de väl är tillbaka i sitt hemland och straffas av dem. Det är därför glädjande att välkomnade ett förslag från kommissionen om att "bevilja uppehållstillstånd till offer för människohandel som samarbetar i rättsliga förfaranden mot personer som exploaterar och utnyttjar andra människor". Om förslaget genomförs skulle kvinnor i betydligt större utsräckning våga träda fram och vittna om sina upplevelser. Mot bakgrund av detta vill jag fråga ministern på vilket sätt regeringen avser att följa upp kommissionens och förslag i svensk lagstiftning.
fr · GQ11437 · 2003-01-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:437 av () till statsrådet om asylsökande från forna har antalet asylsökande från forna mer än fördubblats. Av totala antalet asylsökande , det vill säga 33016 enligt , kom 6163 från forna Sovjetstater. Detta har föranlett statsrådet att med stora rubriker tala om det stora antalet asylsökande från forna som saknar asylskäl och begår brott. Åtgärder har också vidtagits för att öka möjligheterna att ta fler asylsökande i förvar liksom att utreda om det behövs behov av en särskild gränskontrollag. Sannolikt saknar många av de asylsökande från forna asylskäl enligt vår lagstiftning. En viss brottslighet förekommer säkert också. Självklart ska åtgärder vidtas mot brottslighet. Genom väsentligt kortare handläggningstider av asylärenden kommer de som uppenbart saknar skäl att kunna avvisas snabbare. Detta gagnar framför allt dem som har verkliga skäl. Enligt ej bekräftade uppgifter är inte antalet som begår brott och kommer från före detta så stort som påståtts i debatten. Det är olyckligt om felaktiga uppgifter medverkar till en onyanserad debatt, där en grupp asylsökande utmålas som kriminella och inte berättigade till asyl. Detta leder till att svenska medborgares inställning till flyktingars asylrätt försämras. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att faktiska uppgifter om eventuella brott som begåtts av asylsökande presenteras och vad har statsrådet för grund för sina påståenden om att det förekommer stor kriminalitet bland ryska asylsökande?
fr · GQ11438 · 2003-01-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:438 av () till utrikesminister om och mänskliga rättigheter valdes diktaturstaten som regelbundet bryter mot mänskliga rättigheter till ordförande i kommission för mänskliga rättigheter. Enligt både och Human Rights Watch genomförs systematiska kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter såsom mötesfrihet, yttrandefrihet och religionsfrihet i landet som styrs av envåldshärskaren . Oppositionella förföljs regelmässigt, fängslas och torteras. Enligt US State Departments rapport of Global Terrorism är regimen en av världens främsta sponsorer av internationell terrorism. gav landet skydd åt dem som utpekats som skyldiga för terrorattentatet mot flygplanet 103 som störtade i Lockerbie, . Med anledning av att det internationella samfundet givit förtroendet att leda ett internationellt organ som ska övervaka mänskliga rättigheter vill jag få en förklaring av agerande i frågan. Av kommissionens 53 medlemmar röstade 33 för , tre röstade mot och 17, bland dem och de flesta västländerna, avstod. stöder genom detta indirekt en av världens värsta diktaturstater. Avser utrikesministern att vidta några åtgärder för att visa att diktaturpolitik och brott mot mänskliga rättigheter är oförenliga med svensk utrikespolitik?
fr · GQ11439 · 2003-01-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:439 av () till justitieminister om stöd och ersättning till samordningsansvariga i vittnesstödsverksamheten Regeringen har beslutat att ska det finnas vittnesstödsverksamhet vid landets samtliga tings- och hovrätter. För att uppfylla detta mål sker det nu rekrytering och utbildning till vittnesstödjare. Vittnesstödsverksamheten är tänkt att bedrivas på ideell basis med stöd från brottsofferjourerna. Det har dock visat sig att flera brottsofferjourer inte mäktar med arbetet och att ideella krafter lämnar verksamheten. Om vittnesstödsverksamheten ska kunna fungera väl krävs det att samordningsansvariga vid varje domstol får stöd och ekonomisk ersättning för sitt arbete. Min fråga är därför: Avser ministern att säkerställa att samordningsansvariga för vittnesstödsverksamheten får ekonomisk ersättning för sitt arbete?
fr · GQ11440 · 2003-01-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:440 av () till kulturminister om kyrkoarkivalier När vår folkbokföring 1991 överfördes från kyrkan till de lokala skattekontoren togs också ett regeringsbeslut att våra kyrkoarkivalier skulle mikrofilmas och därefter placeras på respektive landsarkiv. Detta arbete är i full gång och ska vara klart i och med utgång. För riket i sin helhet gäller . Arbetsgången är den att arkivalierna hämtas i respektive kyrkoarkiv för transport upp till SVAR:s filial i för mikrofilmning och därefter till . I början skickades, enligt SVAR i , alltid en kopia till respektive församling. Men så sker inte längre, vilket alltså innebär att församlingarna och pastoraten inte längre har tillgång till sina egna arkivalier. Min fråga till ministern är om hon avser att genomföra någon åtgärd för att tillförsäkra att de församlingar och pastorat som vill, ska få tillgång till egna mikrofilmskopior.
fr · GQ11441 · 2003-01-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:441 av () till statsrådet om statsbidragen till studieförbunden beslutade () om nya fördelningskriterier för statsbidragen till studieförbunden. Dessa tillämpades första gången . Bidraget beräknas i förhållande till ett genomsnitt av genomförda studietimmar verksamhetsåren 1995, 1996, 1997 och 1998. Bidraget ligger fast . Denna bidragsnivå behålls hela perioden, under förutsättning att studieförbundet når av den egna verksamheten, mätt i antalet studietimmar beräknat på ett genomsnitt av verksamhetsåren 1999, 2000, 2001 och 2002. Detta system skyddar de studieförbund som har minskad aktivitet, medan studieförbund som till exempel @ trots stor efterfrågan @ inte har möjligheter att öka sina studietimmar. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att vidta åtgärder så att denna fördelningsprincip som konserverar gamla förhållanden, och som i allt för ringa omfattning tar hänsyn till vilka studieförbund människor vill studera i, ändras?
fr · GQ11442 · 2003-01-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:442 av () till näringsminister om entreprenörskap i Det svenska nyföretagandet går kräftgång och minskar. Svenska folkets förmåga och lust att skapa något, ofta ur ingenting, är förhoppningsvis obruten, men administrativa hinder och brist på positiva incitament har lagt en mörk skugga över denna ödesfråga för framtid. I en nyligen publicerad undersökning gjord av Global Entrepreneurship Monitor (Gem) där entreprenörsaktiviteter jämförs i 37 länder hamnar först på 31:a plats, sist bland de nordiska länderna. I har entreprenörsaktiviteten minskat kraftigt. är inte ensamt om denna minskning, men tillhör de länder som minskat mest. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att bidra till att förbättra entreprenörsklimatet i ?
fr · GQ11443 · 2003-01-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:443 av () till justitieminister om nya droger En tillåtande attityd till droger har smugit sig in hos alltför många ungdomar. Det svenska samhället står fortfarande starkt och samlat i sin kamp mot droger trots att många drogliberala krafter verkar ute i . Trots det är det många unga som ser de nya så kallade designade drogerna, ecstasy, partypoppers och för den delen medel med ett helt annat användningsområde i grunden som GHB och GBL som bara ett medel för att festa och ha kul. Man måste givetvis arbeta mycket aktivt med orsakerna till att ungdomar över huvud taget använder droger, men det är också oerhört viktigt att samhället och lagstiftande organ agerar snabbt och tydligt när nya droger dyker upp på arenan. Det ska inte ta att narkotikaklassa en dödlig drog som exempelvis GHB. Ett färskt exempel är den nya drogen A2 som har dykt upp bland ungdomar i . Samhället måste i fall som dessa agera kraftfullt och framför allt snabbt. GBL kan användas utan risk för rättsliga påföljder. Då GBL kommer in i kroppen omvandlas den till GHB och får ofta samma förödande följder för brukaren som det narkotikaklassade GHB. De flesta människor som omhändertas för ringa narkotikabrott gällande GHB uppger naturligt nog att man druckit GBL. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att förbättra möjligheterna att snabbare kriminalisera hanteringen av nya droger?
fr · GQ11444 · 2003-01-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:444 av () till näringsminister om skillnader vad gäller nätavgifter Olika bolag i olika delar av har mycket stora skillnader vad gäller nätavgifter. Ett exempel är Tekniska verken i som har nätavgift plus moms respektive respektive för säkringsstorlekar 16, 20 respektive . Fortum har avgifter som på motsvarande säkringsstorlekar är plus moms, respektive . Priserna är förmodligen beroende av att konkurrensen inte fungerar som det är tänkt. Det finns också ett säkerhetsproblem. I de fall avgiften för högre säkringsstorlekar är så hög finns en klar risk för att människor säkrar ned alternativt inte säkrar upp till den nivå som man borde ha, vilket kan medföra överbelastade anläggningar vilket i sin tur medför brandrisk. Min fråga till näringsministern: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att undersöka vilka effekter de höga nätavgifter som finns i vissa områden har i konkurrenshänseende och säkerhetshänseende?
fr · GQ11445 · 2003-01-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:445 av () till socialminister om legitimering av utländska läkare Inom hälso- och sjukvården är den så kallade legitimationen det mest framträdande beviset på en yrkesutövares kompetens. Legitimationen är ett uttryck för att en yrkesutövare står under samhällets tillsyn och har godkänts för yrkesverksamhet i inom det område legitimationen avser. För personer med vårdutbildning från ett EU- eller EES-land kan staten inte ställa några krav på språkkunskaper för att legitimation ska utfärdas. Däremot kan arbetsgivaren ställa krav på språkkunskaper i samband med anställning. För sjukvårdspersonal som är utbildad i ett land utanför EES-området och ska arbeta i ett legitimationsyrke inom svensk hälso- och sjukvård krävs i princip godkänt prov i svenska för att få svensk legitimation. Det har visat sig att språkkraven är det största hindret för att erhålla legitimation. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Avser ministern att vidta åtgärder i syfte att underlätta för utländska läkare att få svensk läkarlegitimation?
fr · GQ11446 · 2003-01-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:446 av () till finansminister om du-reformen inom skatteväsendet I skattemyndighetens korrespondens med ledare har jag noterat att myndigheten genomgående använder tilltalsordet Ni. Det är förvisso en detalj i den nu aktuella frågan men den förtjänar ändå att uppmärksammas. Enligt min uppfattning var det positivt när också myndigheterna tog till sig du-reformen. Det gav en signal om deras förhållningssätt till medborgarna. Därför är det olyckligt om myndigheterna nu återgår till att använda Ni. Det kan påverka allmänhetens inställning till myndigheterna och det kan också få smitteffekter till andra sektorer i samhället. Därför bör en återgång till tilltalsordet Ni aktivt bekämpas. Jag vill fråga ministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att slå vakt om du-reformen.
fr · GQ11447 · 2003-01-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:447 av () till statsrådet om familjehem Barn är beroende av sina föräldrars omsorger och föräldrar har ett ansvar för att kärleksfullt värna, vårda och uppfostra sina barn. Det finns dock föräldrar som av olika anledningar inte kan ta sitt ansvar utan alltför många barn lämnas därför utan den grundtrygghet som föräldrarna ska garantera. En liten grupp föräldrar kan på grund av till exempel missbruk eller svår psykisk sjukdom till och med utgöra ett hot mot barnets trygghet. För dessa barn måste samhället ta ett ansvar och ge dem ett nytt hem där de kan få omsorg och trygghet. För de flesta barn som inte kan leva med sina föräldrar är familjehem en överlägsen form av vård jämfört med institutionsvård. Behovet av familjehem ökar men har det blivit allt svårare att rekrytera nya familjer. Många föräldrar saknar tid och ork att ta emot ett extra barn i familjen och många vet inte vad familjehemsvård innebär. Kommunerna behöver stöd i arbetet med att rekrytera familjehem. Den tilltagande bristen på familjehem kräver åtgärder på både kort och lång sikt och på både nationell och nivå. anser att en landsomfattande kampanj bör genomföras i syfte att informera om och öka rekryteringen till familjehemsvården. Som en följd av det anförda frågar jag: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att på nationell nivå stödja kommunerna i arbetet med rekrytering av nya familjehem?
fr · GQ11448 · 2003-01-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:448 av () till statsrådet om moment22 för asylsökande som har möjlighet att få uppehållstillstånd i annat land På en flyktingförläggning i sitter en flicka från , hon är etnisk korean, familjen tvångsförflyttades av . har medgivit flickan att komma dit för att gifta sig med sin brittiske fästman. Dock saknas handlingar. Dessa utfärdades ej i . Det förefaller även svårt att erhålla någon form av svenska resehandlingar. I stället förväntas avvisning till för att i bästa fall där erhålla handlingar. Enligt Centralasienkännaren förefaller ha en del i övrigt att önska när det gäller mänskliga rättigheter, fri rörlighet och demokrati. Såvitt jag förstår föreligger inte formella skyddsskäl, möjligen humanitära. Grundlagen hindrar statsråd från att uttala sig om enskilda fall, men såvitt jag har erfarit finnes ett flertal liknande fall där asylsökande hamnar i ett byråkratiskt moment22 både inom landet och mellan olika länder. Vad avser statsrådet att göra för att denna typ av byråkratiskt krångel elimineras såväl inom som mellan Europeiska unionens länder?
fr · GQ11449 · 2003-01-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:449 av () till statsrådet om tjälsäkring i vägnät I regeringens proposition 2001/02:20 framgår att en stor satsning ska göras på vägnätet avseende tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. Syftet med satsningen sägs bland annat vara att förbättra framkomligheten året runt på de vägar som bedöms viktiga för näringslivet. I har över vägar stängts av på grund av tjällossning. menar att avstängningarna kan komma att öka med ytterligare 15@20 mil. Resurser för att säkra vägnätet saknas. av det vägnätet i är avstängt för tung trafik. Därför är det särskilt viktigt att det återstående vägnätet fungerar. Ytterligare avstängningar slår hårt mot massaindustrin och sågverken i trakten. Problemen är så stora att ett sågverk i Nössemark @ som planerar att tredubbla sin verksamhet @ nu har uttryckt tveksamhet och oro för den satsningen, mot bakgrund av den bristande bärigheten och den geometriska standarden på det kringliggande vägnätet. Sågverket är den enda industrin på orten och sysselsätter omkring 30 personer. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att leva upp till löftena i propositionen i allmänhet och vägnätet i i synnerhet?
fr · GQ11450 · 2003-01-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:450 av () till justitieminister om registrering vid demonstrationer konstaterar i sitt betänkande att listorna som upprättades av polisen på deltagare i demonstrationen mot Ecofinmötet i fortfarande inte har förstörts, utan i stället datoriserats. Det är tveksamt om detta förfarande över huvud taget är lagligt enligt såväl polislagen som personuppgiftslagen. Vad än värre är undergräver det ytterligare förtroendet för polisen, och i förlängningen hela samhället, bland samhällsengagerade medborgare. De som greps och bussades iväg vid demonstrationen i var inte misstänkta för något brott, de blev naturligt inte heller anklagade för något. Det är därför ytterst integritetskränkande att deras identiteter är sparade. betänkande redovisar en mörk del av historia där över 100000 personer registrerades på grund av sina politiska åsikter och "flera tusen" stoppades från att få arbeten eller uppdrag. Mot den bakgrunden ter sig registreringen av deltagare i demonstrationer som den i än mer skrämmande. Jag vill därför fråga justitieministern vad han avser att göra för att motverka att polisen upprättar särskilda register utifrån deltagande på demonstrationer.
fr · GQ11451 · 2003-01-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:451 av () till justitieminister om maskeringsförbud föreslår ett maskeringsförbud vid demonstrationer. Argumenten mot ett sådant förbud är många. Ett maskeringsförbud lämnar mycket till polisens godtycke, och gränsdragningsproblemen blir svåra. Händelserna i borde ha lärt oss att det inte alltid går att lita på polisiärt godtycke utan att lagar och regler bör vara tydliga och klart definierade. Ett maskeringsförbud är en inskränkning i demonstrationsfriheten. Vi upplever en situation där förtroendet för polisen är ytterst lågt bland stora grupper. Ett viktigt uppdrag för politiken är därför att överbrygga klyftan mellan samhällsengagerade medborgare och samhällets auktoriteter. Att inskränka demonstrationsfriheten är i det läget definitivt inte rätt väg att gå. Det drabbar dessutom stora grupper, som de anställda inom vården som i demonstrerade med påsar över huvudet för att inte bli utsatta för repressalier. Ett maskeringsförbud är ett otidsenligt förbud. redovisade hur omfattande den svenska åsiktsregistreringen varit. Att i bakvattnet av det föreslå att människors rätt att misstro statens avsikter ska avvecklas är märkligt. Ett maskeringsförbud är dessutom ett onödigt förbud. Efter har en utbredd självsanering skett bland stora rörelser. Allt detta leder till en hållning att det är brotten som ska vara förbjudna och inte klädseln. Samma slutsats drar inte statsminister som i en intervju med TT meddelat att han välkomnar förslaget om maskeringsförbud. Mot bakgrund av detta vill jag fråga justitieministern om han avser att fullfölja förslag om införande av maskeringsförbud.
fr · GQ11452 · 2003-01-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:452 av () till utrikesminister om dödsstraff i I svensk utrikespolitik är respekten för mänskliga rättigheter central. bekämpar konsekvent dödsstraffet. För att ta ytterligare steg i detta arbete är det avgörande att har tillgång till bred information. Vi vet att flera av länderna i tillhör de som ännu inte har avskaffat dödsstraffet. Enligt uppgift ska 30 personer ha avrättats i . I finns uppgifter på 10 utfärdade dödsdomar trots ett moratorium. har 74 dödsdomar varav minst 5 verkställdes och i finns troligen 22 dödsdomar . är det, hos MR-organisationer, brist på tillförlitlig information om omfattningen och verkställigheten av dödsstraffet. Även regeringens offentliga MR-rapporter reflekterar detta problem. Brister i rättssäkerheten skapar även oro för att felaktiga domar förekommer. Min fråga är om utrikesminister vidtagit någon åtgärd för ökad MR-bevakning i , , och .
fr · GQ11453 · 2003-01-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:453 av () till försvarsminister om sexuella trakasserier inom försvaret har det uppmärksammats att sexuella trakasserier är ett problem inom Försvarsmakten @ både bland anställda och värnpliktiga. Försvarsmakten har brottats med dessa problem. Problemen kan vara alltifrån bordellbesök i samband med utlandstjänstgöring, värnpliktigas sexköp, trakasserier av värnpliktiga till sexuella trakasserier mot fastanställda. Sexuella trakasserier är ett mycket allvarligt problem som finns överallt i samhället. Dock är problemen större på mansdominerade arbetsplatser. Försvarsmakten har ett behov av fler kvinnor i sin organisation. Men för att detta ska bli verklighet krävs det att kampen mot sexuella trakasserier intensifieras och att försvaret som helhet blir jämställt. Vilka åtgärder har försvarsministern för avsikt att vidta för att inte någon, oavsett kön eller sexuell läggning, ska utsättas för sexuella trakasserier?
fr · GQ11454 · 2003-01-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:454 av () till statsrådet om järnvägen i Bergslagen kommer för alltid att vara en sorgens och tragedins dag i Bergslagen och . Sex människor dog och fem människor skadades allvarligt när en buss körde av vägen mellan och . Bussen var en ersättningsbuss för ett inställt tåg på sträckan Ludvika@Västerås, den så kallade Bergslagspendeln som drivs av Tåg i Bergslagen. Tåg i Bergslagen körs av SJ @ ett statligt företag @ som ansvarar för både materiel och personal. Ersättningsbussar har använts flitigt . Detta stråk genom Bergslagen är av oundgänglig betydelse för alla de människor som bor i regionen och för de företag och organisationer som verkar där. I denna del av är det nödvändigt att kommunikationerna fungerar för att det ska vara möjligt med en vardag. Det går inte att acceptera att tågtrafiken i Bergslagen hanteras på ett så undermåligt sätt att det ska vara nödvändigt att frekvent använda ersättningsbussar med fara för passagerare, personal och boende längs vägarna. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillse att tågtrafiken i Bergslagen kan fungera?
fr · GQ11455 · 2003-01-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:455 av () till utrikesminister om skydd av barn som skickas utomlands Desperata somaliska barn söker sig till nordiska beskickningar i , och för att få hjälp med att komma hem. De har skickats iväg från , och av sina familjer för att "återuppfostras". Danska myndigheter beräknar att mellan fem och tio barn skickas iväg . Det kan vara en tonårsflicka som inte vill bära slöja eller en pojke som dricker alkohol eller hamnat i kriminalitet. Myndigheternas möjligheter att hjälpa barnen är begränsade. Barnen är i det närmaste rättslösa. I många fall har föräldrarna eller de vuxna vårdnadshavarna tagit ifrån barnen deras pass och använt det för att föra andra barn från bland annat till . Problematiken har fått stor uppmärksamhet i där man debatterar om lagen ger myndigheterna rätt att bestämma var ett barn ska växa upp. En dansksomalisk flicka skrev till den danska ambassaden i den självutropade republiken : "Ni behöver inte rädda mig från att bli omskuren. Det har de redan gjort mot mig. Men hjälp mig att komma hem till ." Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern vad hon tänker vidta för åtgärder för att skydda barn från att hamna mellan stolarna i ansvarsfrågan.
fr · GQ11456 · 2003-01-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:456 av () till utbildningsminister om psalmsång i skolan I stod att läsa om som gripit in mot en skola i , som låtit barnen sjunga psalmer i skolan och fått veta vad de kristna högtiderna går ut på. Bakgrunden till ingripandet var att föräldrar till en elev i klassen klagat på psalmsången, undervisning om vad kristna högtider går ut på och att läraren läst berättelser om , och . Enligt skolledningen har undervisningen inte varit konfessionell. Den har också kompletterats med diskussioner om att det finns andra religioner och allmänna resonemang om etik. har dock inte nöjt sig med detta utan kommer särskilt att följa upp religionsundervisningen i klassen och på skolan i övrigt. har visserligen ingen statsreligion längre sedan kyrkan skildes från staten. Det svenska samhället, dess kultur och värderingar vilar dock på en grund. Det kan därför inte vara rimligt att kan förhindra skolor från att undervisa om kristendomen på ett levande sätt. Psalmsången och berättandet har ju dessutom ett historisk och kulturellt värde. Vad avser skolministern att vidta för åtgärder för att det ska vara tillåtet att sjunga psalmer och berätta om kristna högtider och bibliska personer i den svenska skolan?