ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121173 · 2003-07-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1173 och 1198 om en sammanhållen hästpolitik och har frågat mig om och när jag avser att presentera förslag om en sammanhållen hästpolitik. Liksom när jag svarade som frågade om den hästpolitiska propositionen vill jag framhålla att jag helt delar uppfattningen att hästar och hästhållning har stor och växande betydelse för det svenska samhället. Hästsektorns utvecklingspotential omvittnas från flera håll och en rad politikområden skulle gynnas av att hästsektorns förutsättningar för utveckling förbättras. Förutsättningarna för hästsektorns utveckling är dock inte en fråga enbart för staten. Det krävs också att sektorns egna aktiva och organisationer arbetar för att främja nytänkande och initiativkraft. De möjligheter som finns måste tas till vara och nya vägar kan öppnas genom till exempel samverkan mellan sektorns olika organisationer. Regeringen har för avsikt att föreslå åtgärder för att stärka och utveckla hästsektorn i och arbete pågår.
frs · GQ121174 · 2003-07-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1174 om investeringsstimulans till medelstora lägenheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den av beslutade stimulansen till mindre hyresbostäder ska omfatta medelstora hyresbostäder. Jag vill till att börja med konstatera att jag är överens med om behovet av tydliga spelregler för bostadsbyggandet. Och här föreligger ett missförstånd från sida. Han citerar mig alldeles rätt när han tillskriver mig att ha sagt att "utformningen av det nya investeringsbidraget är relativt flexibelt". Med det har jag dock inte menat att reglerna ska vara flexibla och godtyckliga, utan att stödet är flexibelt jämfört med vad som föreslogs i den tjänstemannapromemoria som remitterades . Enligt denna skulle det ha funnits en knivskarp gräns för möjligheten att få det nya stödet vid . Med den utformning den nya investeringsstimulansen ligger denna area kvar som en gräns för hur stort stöd som kan utgå till en lägenhet, som lägenheter som är kan få del av den nya stimulansen. I denna mening är den nya stimulansen flexibel. När det gäller frågan om stimulansen ska omfatta även medelstora hyresbostäder, vill jag poängtera att den nya stimulansen inte ska ses isolerat utan i kombination med det investeringsbidrag som infördes . Där kan bidrag utgå för lägenheter som är , även om inte bidraget ges för hela ytan. Det innebär att även ganska stora hyreslägenheter kan få investeringsbidrag, även om systemen är så utformade att de är mer gynnsamma för byggandet av mindre och medelstora lägenheter. Ser man dessa båda stödformer i ett sammanhang är det otvetydigt så att även byggande av medelstora hyreslägenheter blir berättigade till stöd. Avslutningsvis vill jag återkomma till ord om att bostadsbyggandet är beroende av tydliga spelregler. Den nya investeringsstimulansen och det tidigare införda investeringsbidraget till byggande av hyresbostäder måste nu få fungera utan att man diskuterar förändringar. Jag är därför inte beredd att vidta några ytterligare åtgärder för att ändra på inriktningen av den nya investeringsstimulansen.
frs · GQ121175 · 2003-07-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1175 om en ny, oberoende revision har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfte att inrätta en ny oberoende professionell revision. Regeringen tog upp den kommunala revisionens ställning i 1998 (prop. 1998/99:66 En stärkt revision). Då beslutades bland annat om krav på att de förtroendevalda revisorerna ska ha sakkunnigt biträde till sin hjälp vid revisionen. Dessutom skärptes reglerna om jäv. I det nämnda lagstiftningsärendet genomlystes rollfördelningen mellan förtroendevalda revisorer och sakkunniga biträden. Den valda lösningen ger de förtroendevalda revisorerna möjlighet att själva välja de sakkunniga biträdena de behöver, men de sakkunniga ska ha den insikt och erfarenhet av verksamhet och revision som fordras för att kunna fullgöra uppdraget. De sakkunnigas rapporter ska också bifogas de förtroendevalda revisorernas revisionsberättelse inför fullmäktiges behandling av bokslut. Förvaltningsrevisionen, det vill säga granskningen av om verksamheten är ändamålsenlig och bedrivs på ett ekonomiskt tillfredsställande sätt, är en viktig del i revisionsuppgiften. Att bedöma om en nämnd har levt upp till fullmäktiges formella beslut och politiska intentioner kan inte alltid mätas med fasta mått. Det kräver politisk erfarenhet och kännedom om verksamhet. Starka skäl talar alltså för att den kommunala revisionen bör ledas av förtroendevalda. Jag instämmer med i att det är angeläget att det sker en noggrann granskning av hur kommunernas resurser används. Det är därför naturligt att noga följa utvecklingen på området. Det kan också finnas skäl att överväga hur de förtroendevalda revisorernas roll kan stärkas ytterligare. Med utgångspunkt från hur frågan är ställd och med tanke på de överväganden som redan gjorts är jag dock inte beredd att ta några initiativ som innebär avsteg från principen om en förtroendevald ledning av den kommunala revisionen.
frs · GQ121176 · 2003-07-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1176 om import- och investeringsförbud mot militärjuntan i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att EU ska tillmötesgå begäran från om import- och investeringsförbud mot . Som skriver hade företrädare för möte med och träffade då utrikesrådet för politiska frågor. Vid mötet diskuterades situationen i och hur en demokratiseringsprocess skulle kunna understödjas. Vid mötet framfördes ingen tydlig begäran till den . I stället gav representanterna för exilregeringen intryck av att vara nöjda med hittillsvarande agerande i Burmafrågan. tillhör de länder inom EU som varit mest aktiva för att åstadkomma skärpta sanktioner mot regimen i . Vi har, vilket jag också har redogjort för i svaret på fråga 2002/03:1177, medverkat till att EU skyndsamt har kunnat införa utvidgade restriktiva åtgärder efter gripande av Aung . I samband med beslutet om skärpta sanktioner mot uttalade EU även sin beredskap att överväga införandet av ytterligare riktade ekonomiska sanktioner mot juntan. Om inga politiska framsteg sker är jag beredd att stödja införandet av sådana åtgärder. En viktig princip är att sanktionerna i minsta möjliga mån ska drabba den burmesiska befolkningen. Vid exilregeringens besök på UD klargjordes denna politik med i första hand riktade sanktioner. Frågan om ett allmänt import- och investeringsförbud mot har tidigare diskuterats inom EU. Jag bedömer dock att det inte finns tillräckligt stöd inom EU för denna typ av sanktioner. I sammanhanget vill jag nämna att EU har infört ett förbud mot överföring av utrustning som kan användas i det interna förtrycket i samt mot vapen, krigsmateriel och militär utrustning. EU har även hävt GSP-förmåner. Jag vill tillägga att förbindelser med är begränsade, så även handelsutbytet. torde också få svenska företag vara intresserade av att göra affärer i/med . Som en reaktion på beslut om att eliminera tvångsarbetet i tillskrev regeringen och . Vi bad dessa organisationer informera sina medlemsföretag om att tvångsarbete förekommer i och att uppmuntra företagen att säkerställa att de inte importerar produkter från som kan befaras ha tillkommit i sammanhang där tvångsarbete kan beläggas. I brevet framhöll vi även vår beredskap att verka för att WTO-förenliga sanktioner används mot produkter som framställts genom tvångsarbete.
frs · GQ121178 · 2003-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1178 om svensk diplomatisk representation i har frågat mig om jag avser att verka för att en diplomatisk representation öppnas i . är ett land i närområde. Utvecklingen där angår oss i hög grad. Som grannland kan och bör bidra till den demokratiska utvecklingen. har också ett relativt omfattande biståndssamarbete med , framför allt med det civila samhället. En rad svenska organisationer har kontakter i landet. För att bättre kunna följa utvecklingen i , bistå i utvecklingssamarbetet och stödja andra kontakter mellan och kommer vi att förstärka den diplomatiska närvaron i genom att placera en tjänsteman där på permanent basis, en närvaro som med tiden kan komma att utökas. Det är min förhoppning att vi ska kunna ha en svensk diplomat på plats .
frs · GQ121179 · 2003-07-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1179 om palestinska myndighetens hemsidor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att till de palestinska myndigheterna markera ogillandet av att antisemitisk propaganda förekommer på deras hemsidor. Jag är bekymrad över uppgiften om att antisemitisk propaganda skulle förekomma på den palestinska myndighetens hemsidor. Det har tidigare rapporterats att liknande propaganda har förekommit i bland annat medier och palestinska skolböcker. Den har vid ett flertal tillfällen påtalat för palestinska myndigheter att antisemitisk propaganda inte är acceptabel. EU har också, senast vid associeringsmötet i , tagit upp denna fråga. I det läge som råder i är det ytterst viktigt att förtroende skapas mellan parterna. Detta gäller inte minst i frågan om vilken bild som sprids av den andra parten genom Internet, medier och i skolan. Ett fredsavtal mellan parterna är avhängigt av att folken i regionen hanterar att leva sida vid sida i fred med varandra. Vi kommer även i fortsättningen i våra kontakter med palestinier och med att framhålla hur viktigt det är att undvika nidbilder och propaganda och i stället ge en balanserad och rättvis bild av den andra parten.
frs · GQ121180 · 2003-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1180 om fången på Guantanamobasen har, mot bakgrund av att den svenske medborgaren trots flera svenska påstötningar fortfarande sitter frihetsberövad på Guantánamobasen, frågat mig om jag avser att vidta ytterligare åtgärder för att påverka opinionen i . Låt mig åter framhålla att är det land som öppet och tydligast sagt vad man tycker när det gäller situationen på och fångarnas rättsliga status. Vi har aktivt drivit svenskens fall gentemot de amerikanska myndigheterna och också givit offentlighet åt våra åtgärder. Alltsedan vi informerades om att förts till har vi begärt av att få besked om på vilka grunder han kvarhålls och vilka anklagelser man på amerikansk sida riktar mot honom. Eftersom ännu inte framfört några anklagelser och inte heller betraktar honom som krigsfånge enligt är det regeringens uppfattning att det saknas rättslig grund för att hålla frihetsberövad. Mot den bakgrunden har vi officiellt krävt att han ska friges. tog jag åter upp fall med den amerikanske utrikesministern , och framhöll att det var oacceptabelt att hållits frihetsberövad så . Jag lyfte också fram vikten av att svenska företrädare fick möjlighet att genomföra en tredje resa till för att träffa honom. åtog sig då att personligen se över fallet. På uppdrag av UD har en sådan tredje resa ägt rum. En svensk delegation, bestående av två tjänstemän från besökte den frihetsberövade svensken på den amerikanska militärbasen . De två tjänstemännen samtalade med svensken , i sammanlagt . Delegationen har sammanträffat med den frihetsberövade svenskens pappa, och därvid framfört muntliga hälsningar från sonen. Även modern kommer att kontaktas. Delegationen kunde konstatera att under rådande omständigheter mådde bra. Den fortsätter att göra stora ansträngningar för att driva fall. Detta innefattar bilaterala kontakter med amerikanska företrädare såväl som sonderingar med andra länder, samt att ge offentlighet åt våra åtgärder och vår syn i frågan. Vi kommer att fortsätta våra ansträngningar för att söka vinna gehör för våra ståndpunkter hos den amerikanska administrationen.
frs · GQ121181 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1181 om omställningsstöd med anledning av försvarsbesparingar har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att genomföra med anledning av Statskontorets rapport om regeringens utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingen inom Försvarsmakten. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen gav två olika utvärderingsuppdrag rörande omställningsarbetet. Statskontoret fick i uppdrag att utvärdera den arbetsmetod som användes och ITPS () fick i uppdrag att @ i samverkan med Statskontoret @ utvärdera själva effekterna av omställningsarbetet. Statskontorets rapport är nu redovisad men det dröjer till innan ITPS ska redovisa sitt uppdrag. är det alltså inte möjligt att göra en samlad bedömning av omställningsarbetets effekter. Min bedömning är dock att arbetet på många sätt har varit framgångsrikt. Syftet med omställningsarbetet var bland annat att skapa förutsättningar för berörda kommuner att arbeta på ett nytt och mer effektivt sätt för sin framtid. Detta har i hög utsträckning lyckats. Grunden är lagd för en mer positiv utveckling och det lokala och regionala engagemanget är en avgörande faktor för denna utveckling. Jag vill också vara tydlig med att regeringen, inom sitt ordinarie arbete, även i fortsättningen kommer att verka för en bättre utveckling och tillväxt i och de andra kommunerna som omfattades av omställningsarbetet.
frs · GQ121184 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1184 om tillsyn av skogsbruket har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att Regeringsrätten i en dom har gett kommun rätt att ta avgift för tillsyn enligt miljöskyddslagen vid normal verksamhet i skogen. I frågan påpekas olägenheten för skogsbruket av att flera myndigheter får tillsynsansvar. Jag vill först framhålla att ett långsiktigt uthålligt skogsbruk kräver de aktuella skogsbruksåtgärderna: föryngringsavverkning, markberedning och skyddsdikning. Självklart ska de utföras på ett sätt som är miljömässigt bra. Tillsynen ska organiseras så att lagens syfte uppfylls som samhällets resurser utnyttjas på ett effektivt sätt. Det är i det sammanhanget, utifrån den ägarstruktur som vi har i med ca350000 privata skogsägare, viktigt att betona lagars och reglers stora påverkan för dessa näringsidkare. Det ställer extra stora krav på regelverket att ansvar fördelas tydligt mellan myndigheter och att kontakter mellan skogsägare och myndigheter fungerar logiskt och effektivt. Regeringen har under en lång följd av år arbetat för att renodla tillsynen vad gäller miljöfrågor i skogsbruk på mark som omfattas av skogsvårdslagen. I dessa frågor har och skogsvårdsstyrelserna huvudansvar. miljöpolitiska beslut betonades skogsbrukets sektorsansvar för miljön (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338). infördes skyddsformen biotopskydd med och skogsvårdsstyrelserna som tillsynsmyndigheter när det gäller områden på skogsmark. skogspolitiska beslut vidareutvecklades sektorsansvaret (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). En uppföljning gjordes i med beslut om strategi för biologisk mångfald (prop. 1993/94:30, bet. 1993/94:JoU9, rskr. 1993/94:87). Genom en ändring i naturvårdslagen överfördes då länsstyrelsernas tillsynsansvar vad gäller arbetsföretag i skogsbruket till skogsvårdsstyrelserna. I förarbetena till och i olika förordningar till denna markerades och skogsvårdsstyrelsernas tillsynsansvar på skilda områden. Det gäller till exempel områdesskydden biotopskydd och Natura 2000 (7kap. ), anmälan för samråd (12kap.) och användning av biotekniska produkter i skogsbruket (14kap. Jag avser att verka för att regeringen ser över fördelningen av tillsynsansvar mellan olika myndigheter med utgångspunkten att de tillämpade principerna för tillsyn fullföljs när det gäller skogsbruksåtgärder på mark som omfattas av skogsvårdslagen.
frs · GQ121185 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1185 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utbyggnaden av är färdigställd . I det korta perspektivet har redan ett omfattande ombyggnadsarbete inletts på delar av sträckan mellan och för att höja trafiksäkerheten. När det gäller åtgärder på fick i uppdrag att upprätta ett förslag till nationell väghållningsplan för perioden 2004@2015. förslag ska lämnas till regeringen . Fram till dess är det som har ansvaret för att förankra åtgärdsförslagen genom ett remissförfarande. Regeringen kommer efter att granska förslag utifrån hur de föreslagna åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Jag har då också för avsikt att inleda en dialog med regionala intressenter kring vägutbyggnader. Jag tänker inte nu föregripa den prövning som regeringen ska göra efter .
frs · GQ121186 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1186 om /Mälartunneln har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utbyggnaden av genomförs skyndsamt så att tillväxten i såväl som riket i övrigt gynnas. fick i uppdrag att planera för en utökad spårkapacitet genom centrala och rapportera till regeringen hur planeringsarbetet fortskrider. Uppdraget omfattar såväl samordnandet av olika intressen i syfte att nå en ekologiskt, socialt, kulturellt och samhällsekonomiskt långsiktigt hållbar trafiklösning som själva finansieringsfrågan, det vill säga att identifiera och föra förhandlingar om finansieringen med de parter förutom staten som har intresse av en utbyggd spårkapacitet. fick också i uppdrag att upprätta ett förslag till investeringsplan för perioden 2004@2015. förslag ska lämnas till regeringen . Fram till dess är det som har ansvaret för att förankra åtgärdsförslagen genom ett remissförfarande. Regeringen kommer efter att granska förslag utifrån hur de föreslagna åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Jag har då också för avsikt att inleda en dialog med regionala intressenter kring järnvägsutbyggnader. Jag tänker inte nu föregripa den prövning som regeringen ska göra efter .
frs · GQ121187 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1187 om tekniskt infrastrukturnät har frågat mig om jag är beredd att låta utreda om det finns tekniska möjligheter att skapa ett gemensamt infrastrukturnät för alla olika nät som ska byggas . Jag utgår ifrån att frågan avser de infrastrukturer som förmedlar elektronisk kommunikation. Jag ser det inte som nödvändigt att tillsätta en särskild utredning för det ändamål som framför. Det är varken önskvärt eller tekniskt möjligt att skapa ett enda nät. Däremot kan och bör, för viss typ av infrastruktur, ett större gemensamt utnyttjande komma till stånd. Min utgångspunkt är att vi i måste använda den infrastruktur som finns och kommer att finnas på ett resurssnålt och effektivt sätt. är det så att för elektronisk kommunikation syftar regelverket på området också till att åstadkomma konkurrens på infrastrukturområdet. Kompletterande infrastrukturer kan gynna konkurrensen, utbudet och prisbilden i många fall, till exempel på bredbandsmarknaden. Det innebär därför en balansgång. Men det finns också viss typ av infrastruktur som inte onödigtvis bör flerfaldigas. Ett mycket aktuellt exempel är mobilmaster och annan utrustning för mobiltelenät där samordning är bra och viktigt, inte minst utifrån omsorgen om miljön och landskapsbilden. Men även på detta område är det viktigt att investeringsviljan för att anlägga nät inte går förlorad. Den nya lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation träder i kraft och en nyhet i den är att det införs en möjlighet att ålägga operatörerna att samlokalisera radioutrustning i . Även den statliga infrastrukturen skulle kunna användas i större utsträckning än vad den gör för elektronisk kommunikation, inte minst i glesbefolkade områden. Därför beslöt regeringen att ge ett tilläggsdirektiv till . Uppdraget är att ge en samlad bild av hur den statliga infrastrukturen, i första hand , Svenska Kraftnäts och infrastruktur, har använts och framför allt kan användas framöver för utbyggnad av nät för elektronisk kommunikation. Till den statliga infrastrukturen hör också de statliga bolagen . I det uppdrag regeringen givit att genomföra en upphandling av ett gemensamt radiokommunikationssystem, , anges att befintlig infrastruktur bör användas i så stor omfattning som möjligt. Enligt lagen om elektronisk kommunikation blir det också möjligt att i viss utsträckning utnyttja radiofrekvenser, som i första hand är avsedda för digital TV eller digital radio, även för andra ändamål under förutsättning bland annat att det inte inverkar negativt på konkurrensen. På så sätt underlättas samutnyttjande av infrastrukturen även på detta område.
frs · GQ121188 · 2003-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1188 om obetalda studieskulder har frågat mig om jag är beredd att se över studiemedelssystemet för att underlätta för studenterna att betala tillbaka sina studielån. infördes ett nytt studiestödssystem. Bland annat höjdes bidragsdelen med ca och fribeloppet, gränsen för hur stora inkomster en studerande får ha utan att studiemedlet reduceras, höjdes kraftigt. En central princip i det nya systemet är att göra det möjligt för den studerande att undvika en alltför stor skuldbörda, vilket var ett problem i det tidigare systemet. Det nya systemet har därför utformats så att den studerande på ett bättre sätt kan överblicka konsekvenserna av sitt åtagande. Den höjda bidragsnivån leder också till att skuldsättningen minskar för den studerande. Det nya systemet innehåller en trygghetsregel som förhindrar att låntagaren belastas alltför hårt med mindre goda ekonomiska förhållanden. Trygghetsregeln innebär att låntagaren till och med det kalenderår då han eller hon fyller kan få årsbeloppet nedsatt till av sin sammanräknade inkomst under betalningsåret. Från och med det kalenderår då låntagaren fyller kan årsbeloppet sättas ned till . Huvuddelen av de låntagare som är återbetalningsskyldiga har lån i något av de äldre studiemedelssystemen. Först vid ingången av inträdde återbetalningsskyldighet för de första låntagarna i det nya systemet. De obetalda studieskulder som ligger hos kronofogdemyndigheten utgörs därmed av lån i huvudsak tagna före . Regeringen har, genom studiestödsreform, vidtagit åtgärder för att underlätta återbetalningen av studielån. Effekterna av reformen vad gäller återbetalning är ännu svåra att se då alltför har förflutit. Regeringen avser att noga följa reformen och har därför gett () i uppdrag att följa det nya studiestödssystemets utveckling och analysera dess effekter. Att nu göra en översyn av bestämmelserna om återbetalning i studiestödssystemet är således inte aktuellt. Det nya studiestödssystemet var en av regeringens största reformer under förra mandatperioden. med internationella mått generösa studiestöd har därigenom blivit ännu mer förmånligt. engagemang för landets studerande är glädjande men jag noterar att det inte gjort något avtryck i förslag till anslag för inom studiestödsområdet.