ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11941 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:941 av () till statsminister om forskningsministerns övergripande ansvar infördes en ny myndighetsstruktur för forskningsfinansiering. De tidigare forskningsråden samlades i tre nya forskningsråd: (), för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS). Dessutom inrättades en ny myndighet, Verket för innovationssystem (). I propositionen Forskning för framtiden @ en ny organisation för forskningsfinansiering (1999/2000:81) sägs att syftet med omorganiseringen är att den ska ge möjlighet till satsningar inom viktiga områden, förbättra samarbete och tvärvetenskap, främja forskarbegåvningar samt förbättra forskningsinformationen. I samband med att detta beslut fattades erhöll utbildnings- och forskningsministern ett övergripande ansvar för att samordna forskningspolitiken i regeringen och därtill hörande budgetfrågor. Frågor om forskning och forskningsfinansiering utgör en viktig del av verksamheten vid flera departement. Det finns därför ett behov av en samordnad forskningspolitik för att bland annat få en bättre kontroll över vilken forskning som genomförs och hur de totala forskningsresurserna fördelas. Det har gått utbildnings- och forskningsministern fick detta övergripande ansvar för forskningspolitiken och det är därför lämpligt att göra en utvärdering och uppföljning av detta beslut. Med anledning av detta vill jag fråga statsministern : Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att forskningsministerns övergripande ansvar för samordning och budget ska få effekt för forskningspolitiken?
fr · GQ11942 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:942 av () till statsrådet om alkoglass Alkohol- och tobaksindustrin söker nya vägar för att locka ungdomar att konsumera deras varor. Utan att vinna varje generation för bruket av tobak och alkohol får branschen problem. Vi har sett detta mönster i lanseringen av alkoläsk och i olika typer av marknadsföringsinsatser riktade mot unga. Det senaste knepet är alkoglass. Det är en produkt som snabbt blivit populär, främst bland unga tjejer, i . De varianter som saluförs i liknar den svenska isglassen , med skillnaden att den senare inte har en alkoholhalt på 4,. I en artikel i säger en dansk bartender att "alkoglassen är ett rätt smart sätt att få ungdomar sugna på starkvaror". Produkten lär vara på väg till och eftersom alkoglassen i enlighet med sin konsistens inte klassas som dryck är, enligt , allt importören behöver ett tillstånd från läkemedelsverket för att fritt sälja produkten i . Med tanke på att alkoglassen är en dryck i frusen form kanske den trots allt kan klassas som dryck. Något behöver, om uppgifter stämmer, i varje fall göras för att stoppa fri försäljning av glassen. Och ytterligare åtgärder behövs för att minska dess inverkan på unga. Mot bakgrund av detta vill jag fråga: Vad avser folkhälsoministern att göra för att motverka alkoglassens spridning bland svenska ungdomar och hindra fri försäljning av densamma?
fr · GQ11943 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:943 av () till jordbruksminister om kommunernas roll vid djurplågeri har gjort flera grävande reportage om den svenska kycklingindustrin där man kunnat konstatera att den svenska kycklinghållningen är allt annat än acceptabel. Djur plågas och dör för att företag ska kunna uppnå maximal och det är ytterst tveksamt om någon tillämplig del av djurskyddslagen efterföljs. Särskilt upprörande är att kommuner har valt att inte utreda anmälningar om misstänkta brott mot djurskyddslagen. råd om att varje anmälan ska resultera i en snabb inspektion utan föranmälan har i flera fall förbisetts. Detta föranleder chefen för jordbruksverkets djuravdelning, , att i nämnd tidning efterlysa att regeringen utfärdar en föreskriftsrätt som ger möjlighet att tvinga kommuner att följa verkets allmänna råd. Mot bakgrund av detta vill jag fråga jordbruksministern om hon ämnar utfärda sådan föreskriftsrätt till jordbruksverket?
fr · GQ11944 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:944 av () till jordbruksminister om ursprungsmärkning av svenskt glas Glasriket är en nationell angelägenhet, inte något bara för fyra kommuner i och . Det handlar om turism, hantverk, formgivning, jobb i glesbygd, traditioner och kunskap. Det svenska glaset har nått internationell ryktbarhet och är något som vi kan känna stolthet över. Det är angeläget att staten på olika sätt verkar för att utveckla Glasriket och trygga framtiden för svenskt glas av hög kvalitet. En åtgärd som bör övervägas är att ursprungsmärka allt glas. Alltså att det tydligt ska framgå på produkterna var glaset är tillverkat. Ett glas som är tillverkat i men målat i bör vara varudeklarerat så att man som konsument vet när man köpt svenskt handgjort glas. Detta är en köptrygghet både för svenska konsumenter och de många utländska turister som uppskattar svenskt kvalitetsglas. Sedan är det upp till konsumenten att välja på samma sätt som när valet står mellan till exempel svenskt och importerat kött. Jag vill fråga konsumentministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att vi ska få en ursprungsmärkning av glas.
fr · GQ11945 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:945 av () till kulturminister om kulturanslag till Jag har tidigare ställt en fråga till kulturministern om fördelningen av de extramedel som tilldelades i årets budget på konto 28:6. Styrelsen för fattade beslut om fördelningen av bidrag verksamhet för regionala teater-, dans- och musikinstitutioner. Beslutet innebar att de regionala sceninstitutionerna i blev utan den förstärkning som enligt riksdagsbeslut i samband med budgetpropositionen ska tillföras sådana institutioner. Jag undrade då vad ministern avsåg att göra för att tillrättalägga det fel som begåtts och säkra att de för regionen så viktiga kulturinstitutionerna får sin rättvisa tilldelning av statliga medel. Ministern svarade att även bidrag till får fördelas från anslaget 28:6. Hur medlen fördelas mellan de olika institutionerna i alla län är dock helt en fråga för . Problemet tycks vara att inte delar ministerns åsikt utan meddelar i en skrivelse daterad att styrelsen inte har tolkat propositionen på sådant sätt att den förstärkning som finns i anslag 28:6 ska användas för att kompensera sceninstitutionerna också i . Det är olyckligt att ministern och tolkar regleringsbrevet så olika och att man genom detta kraftigt missgynnar viktiga kulturinstitutioner i ett av landets större befolkningscentrum. Vad avser kulturministern att vidta för åtgärder för att liknande missuppfattningar ska kunna undvikas ?
fr · GQ11946 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:946 av () till näringsminister om arvoden Arvodet till styrelsen i Sonera har fördubblats. Som en av huvudägarna hade svenska staten uppenbarligen inget att invända mot förslaget. Många människor har visat sin upprördhet över oskäligt höga ersättningar. Det gäller såväl löner, bonusavtal som arvoden. För att skapa förtroende är det nödvändigt att den svenska staten går före, tar ansvar och visar återhållsamhet. Beslutet angående går inte i den riktningen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att staten som ägare ska motverka oskäligt höga ersättningar?
fr · GQ11947 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:947 av () till statsrådet om utsatta flickor i fristående muslimska skolor I en SVT-dokumentär, I skolans våld, granskades några konfessionella fristående skolor med muslimsk inriktning. En rad grava missförhållanden uppdagades. Det förekom hot och misshandel samt kränkningar och diskriminering av elever. Skolpersonal underlät också att anmäla föräldrar som hade misshandlat sina barn. Verksamheten strider därmed både mot skollag och socialtjänstlag. De mest utsatta eleverna i dessa skolor är flickorna, som utsätts för diskriminering, förtryck och grova integritetskränkningar. En företrädare för en av skolorna sade sig till och med acceptera könsstympning av flickor. En annan sida av problemet är att synen på kvinnor som underordnade reproduceras och överförs till de pojkar som går i dessa skolor, och på så sätt vidmakthålls den manliga maktstrukturen. Enligt flera av rapporter är motivet för föräldrarna att välja dessa skolor, att isolera sina barn och "skydda" dem från vissa värderingar och företeelser i det omgivande samhället. Både utbildningsministern, , och har aviserat att åtgärder kommer att vidtas mot dessa skolor. Frågan omfattar dock mer än tillståndsgivning och rätt till bidrag för de fristående skolorna. Det handlar lika mycket om invandrarflickornas rättigheter och möjligheter i det svenska samhället. Detta är demokrati- och integrationsminister ansvarsområde och hon har tidigare engagerat talat om att situationen måste förbättras för dessa flickor. Vilka åtgärder avser demokrati- och integrationsministern att vidta för att förhindra att invandrarflickor förtrycks och utsätts för kränkningar i muslimska fristående skolor?
fr · GQ11948 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:948 av () till justitieminister om hot mot liv och hälsa vid utvisning I svaret på min fråga 2002/03:795 skriver justitieministern att enligt praxis beviljas uppehållstillstånd endast undantagsvis för utländska medborgare som är sjuka eller hivsmittade. Min fråga handlade nu inte om vilka regler som gäller för att bevilja uppehållstillstånd utan om vilka åtgärder justitieministern tänkte vidta för att förhindra att sjuka och hivsmittade personers liv och hälsa hotas vid utvisning efter avtjänat fängelsestraff. I dessa fall kan det röra sig om människor som redan har beviljats uppehållstillstånd. Möjligen kan justitieministerns svar tolkas som att samma regler gäller vid verkställande av utvisning som vid beviljande av uppehållstillstånd. Om så är fallet ska således en utvisning inte verkställas "om den utländske medborgaren lider av en livshotande sjukdom för vilken vård inte kan beredas i hemlandet eller om han eller hon har ett handikapp av synnerligen allvarligt slag", som justitieministern skriver i svaret. För att ingen tvekan ska råda om vilka regler som gäller upprepar jag emellertid min tidigare fråga till justitieministern : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att förhindra att sjuka och hivsmittade personers @ som redan har uppehållstillstånd @ liv och hälsa inte riskeras vid utvisning efter avtjänat straff?
fr · GQ11949 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:949 av () till justitieminister om ökade vardagsbrott Brottsförebyggandet rådet har redovisat oroande statistik om hur få så kallade "vardagsbrott" som upp och kopplas till en gärningsman. När det gäller de kränkande bostadsinbrotten är det bara i fyra av hundra fall där någon gärningsman pekas ut. Sådana siffror minskar förtroendet för samhällets förmåga att ge säkerhet och trygghet för liv och egendom. Det är lika illa för andra så kallade småbrott: cykelstölder upp och av bilstölderna om man ser till de fall där en gärningsman kan kopplas till brottet. För de flesta har polisanmälan av cykelstölder och bilinbrott blivit en formalitet som krävs av försäkringsbolaget. Man vet att inget kommer att hända och ingen skyldig att gripas. Dessa brott, som vissa kallar vardagsbrott, ska inte bli som något vi får lära oss att leva med. Det är vardagsbrotten som människor möter och det är viktigt att samhället visar att de inte accepteras. Att gång på gång se polisens maktlöshet inför bland annat bostadsinbrott, som är en personlig kränkning, och bilinbrott, som är en kostnad och en irritation, urholkar förtroendet för rättsväsendet . Människor får känslan av att polisen inte klarar av att upprätthålla trygghet och ordning i deras vardag. Till exempel har bostadsbrotten ökat i med jämfört med . Det är Skövdepolisen som tagit fram statistik på ökningen av inbrott i villor och fritidshus. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att minska antalet ouppklarade så kallade vardagsbrott?
fr · GQ11950 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:950 av () till statsrådet om åtgärder för att uppfylla den nordiska språkkonventionen Den nordiska språkkonventionen trädde i kraft . Grunden i konventionen är att nordiska medborgare ska ha rätt att använda sitt eget språk även i annat nordiskt land vid kontakter med myndigheter och offentliga organ. Det kan enligt artikel2 i konventionen gälla sjukvårds-, hälsovårds-, socialvårds- och barnavårdsmyndigheter samt arbetsmarknads-, skatte-, polis- och skolmyndigheter. Myndigheten har ansvar för att ge den enskilde medborgaren den tolknings- och översättningsservice som han eller hon behöver. Konventionen gäller finländska, danska, isländska, norska och svenska medborgares rätt att få använda finska, svenska, danska, isländska och norska språket vid behov i annat nordiskt land. Konventionen tillämpas inte på . Målsättningen med konventionen är god men det är långt kvar till uppfyllelse. Den isländska medborgare som tvingas besöka sjukhus i och börjar prata isländska med läkaren lär mycket snabbt bli hänvisad till det engelska språket. Det är förmodligen inte speciellt många sjukhus i som inom en rimlig tid skulle kunna ordna fram en isländsk tolk. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att ska uppfylla den nordiska språkkonventionen?
fr · GQ11951 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:951 av () till socialminister om assisterad befruktning och äggdonation för lesbiska kvinnor Utredningen om barn i homosexuella familjer (2001:10) föreslog att lesbiska kvinnor som registrerat partnerskap eller lever i ett samboförhållande ska ges möjlighet att erhålla assisterad befruktning vid allmänt sjukhus. Utredningens slutsatser fick stöd i propositionen (prop. 2001/02:123) Partnerskap och adoption, men regeringen menade att den inte kunde lämna något konkret förslag innan frågan om det rättsliga föräldraskapet hade utretts. Justitieministern, , har dock i en tidigare interpellationsdebatt sagt att frågan redan är politiskt avgjord. Eftersom beredningsarbetet inom inledningsvis har dragit ut anser jag att det är viktigt att prioriterar denna fråga och behandlar den utan ytterligare dröjsmål. Det har dock inte kommit några signaler från när man avser att bereda ärendet och sedan lämna ett förslag. när socialministern har det fulla ansvaret för den del som ska beredas av gällande lesbiska kvinnors möjlighet att erhålla assisterad befruktning och äggdonation vid allmänt sjukhus bör han ge ett klart besked om sin inställning i frågan. Önskvärt är också att en tidsplan presenteras då det enligt min mening inte är acceptabelt om frågan försenas ytterligare. Jag vill fråga socialminister : Vilka åtgärder tänker socialministern vidta för att lesbiska kvinnor ska ges möjlighet att erhålla assisterad befruktning och äggdonation vid allmänt sjukhus, i likhet med heterosexuella kvinnor?
fr · GQ11952 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:952 av () till socialminister om behandling av kroniskt sjuka Enligt riskerar det kärva ekonomiska läget för att leda till att patienter som normalt skulle få läkemedel inte får den behandling som de behöver. Detta gäller framför allt patienter med kroniska sjukdomar såsom reumatiker och patienter med hepatit C och B. Detta är i grunden varken humant eller samhällsekonomiskt lönsamt. Det är oändligt billigare, trots dyra mediciner, att förhindra att en led förstörs av värk än att ta både sjukvårdskostnaderna och sjukskrivningskostnaderna för en söndervärkt kropp. De nya medicinerna för till exempel reumatiker kan innebära en revolution som förhindrar både förtidspensionering och, än viktigare, invalidisering av de sjuka. Ett förlorat år av behandling kan i dessa fall vara skillnaden mellan ett "normalt" aktivt liv och allvarligt försämrad livskvalitet. Det är inte rimligt att landstingen prioriterar bort dessa patientgrupper och på så sätt utsätter individer för onödigt lidande och resten av samhället för onödiga kostnader. Jag vill därför fråga socialministern vilka åtgärder han tänker vidta för att garantera kroniskt sjuka tillgång till adekvat medicinering även i lägen där landstingens ekonomi är kärv.
fr · GQ11953 · 2003-05-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:953 av () till statsrådet om projektering av Norrbottniabanan I regeringens uppgörelse med lovade regeringen att Norrbottniabanan ska byggas. På en direkt fråga av mig till statsministern, , när bygget skulle starta svarade statsministern att en projektering av banan först måste göras och att hans förhoppning var att projekteringen skulle komma i gång . Det har gått sedan statsministern gav sitt löfte. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon ämnar vidta för att projekteringen av Norrbottniabanan snabbt ska komma i gång.
fr · GQ11954 · 2003-05-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:954 av () till statsrådet om olika villkor för vägar och järnvägar fram till pågår en remissrunda för och nationella planer för perioden 2003@2014. Jag har förstått att statsrådet inte har för avsikt att uttala sig om enskilda vägobjekt innan remissrundan är avslutad och redovisad för regeringen. Det för att inte lägga sig i processen och påverka den. Trots statsrådets intentioner när det gäller vägar syns inte samma omdöme när det gäller järnvägar. Där verkar regeringen inte ha något emot att påverka och ändra villkoren för arbetet i en pågående remissrunda. meddelade alla remissinstanser att regeringens budgetramar blir mindre än planerat. Flera projekt måste senareläggas och det arbete som remissinstanser lagt ned har varit delvis bortkastat. Kan statsrådet garantera att nedskärningar inte kommer att drabba nationella plan som även den är ute på remiss?
fr · GQ11955 · 2003-05-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:955 av () till justitieminister om kamphundar och lagen Det har inträffat ett antal otäcka tillbud när kamphundar har anfallit små barn. Dessa hundar har en extrem stor kamplust, blir lätt retade, biter och kan med svårighet förmås avbryta ett angrepp. De har också en benägenhet att rikta sitt kampintresse mot människor och andra hundar. Dessa kamphundar har blivit ett allvarligt ordnings- och säkerhetsproblem i delar av . I kommunen uppgår antalet kamphundar till ett relativt stort antal. Försök har gjorts att i lokala ordningsföreskrifter införa förbud mot kamphundar men detta har underkänts då en sådan föreskrift ansetts strida mot 3kap 12§ i ordningslagen. Det har därför inte bedömts möjligt för en kommun att reglera denna fråga i lokal ordningsföreskrift. Som jag ser det så är detta ett allvarligt trygghetsproblem som måste skyndsamt åtgärdas. Avser justitieministern att skyndsamt ändra nuvarande ordningslag för att möjliggöra för kommuner att införa ett förbud i sina lokala ordningsföreskrifter beträffande kamphundar?
fr · GQ11956 · 2003-05-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:956 av () till statsrådet om stimulans till arbete Enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring ska länsarbetsnämnden i samarbete med den arbetssökande, arbetsgivaren och den fackliga organisationen aktivt verka för att den sökande får en sammanlagd arbetstid som motsvarar hans eller hennes önskemål. Om detta inte kan åstadkommas, ska den sökande om möjligt erbjudas en lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Lagen svarar mot den svenska "arbetslinjen". Sålunda har man inte rätt att tacka nej till erbjudet arbete om man stämplar. I praktiken krockar dock ibland individens önskemål att få en plats på arbetsmarknaden med en på arbetsförmedling och arbetslöshetskassa stelbent och gammaldags syn på vad som är vanligt arbete. En person som är arbetslös men har olika tillfälliga "påhugg" i väntan på att komma upp i heltidsarbete, blir avstängd från arbetslöshetskassan om det är ett bemanningsföretag eller ett företag som antas vara ett bemanningsföretag. Det gäller även om individen inte kommit upp i heltid. Effekten blir att ett antal människor inte tar begränsade tillfälliga jobb av rädsla att bli avstängda från a-kassan. Med hänvisning till ovan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stimulera till arbete i stället för fortsatt arbetslöshet?
fr · GQ11957 · 2003-05-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:957 av () till statsrådet om vård av tortyrskadade flyktingar Många flyktingar hindras från att kunna delta i introduktion och språkutbildning på grund av sina erfarenheter av tortyr, övergrepp, försvinnanden och krig. Minnesbilder, psykiska problem och fysiska skador finns kvar och gör sig påminda. Förföljelse, fängslanden, tortyr och rädsla sätter djupa och långvariga spår i själen. Dessa skador kan ta att läka och kräver ofta hjälp för både kropp och själ. Detta faktum har inte ägnats tillräcklig uppmärksamhet i . Alla får inte den hjälp de behöver. Detta är både en resurs- och en kunskapsfråga. Svenska Röda korset, som driver center för tortyrskadade flyktingar, har unik kunskap på området och gör ovärderliga rehabiliteringsinsatser. Likväl är ansvaret för det offentliga finansiella stödet till verksamhet som denna oklart. Flyktingmottagning är ett nationellt åtagande. Därför bör kunskapsuppbyggnad och kunskapsförmedling, samt tillförsäkrande av adekvat vård för flyktingar vara ett nationellt ansvar. Det bör utföras i nära samarbete med ideella organisationer. Ämnar statsrådet göra det möjligt att ge vård för tortyrskadade flyktingar, som den på Röda korsets center, till föremål för nationellt stöd och ett nationellt uppdrag?
fr · GQ11958 · 2003-05-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:958 av () till jordbruksminister om konsekvensanalys av ILO169 Anpassningen av lagar och förordningar pågår i regeringen för att kunna ratificera . Enligt uppgift avvaktar regeringen bland annat resultat. En eventuell ratificering av konventionen oroar de berörda. Vilka konsekvenser får en sådan åtgärd för näringslivet i området? Hur kommer en ratificering att påverka relationerna mellan samer och övrig ursprungsbefolkning i området? Jag vill fråga jordbruksministern om hon avser att göra en konsekvensanalys innan en ratificering av ILO169 genomförs.
fr · GQ11959 · 2003-05-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:959 av () till jordbruksminister om fiskerinäringen Fiskebråken i har upprepats år utan att myndigheterna lyckats komma överens med fiskerinäringen. Bråken verkar fortsätta även detta år. Orsaken är bland annat oenighet om fiskarna har så kallad enskild rätt till vissa områden i havet. Dessutom råder stor oenighet om fisket mellan havs-, älvmynnings- och älvsfiskarna i området. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att få ett slut på de ständigt återkommande konflikterna mellan fiskarna men också mellan staten och fiskarna?
fr · GQ11960 · 2003-05-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:960 av () till utbildningsminister om framtiden för science centers Science centers är ett sätt att stödja undervisning i matematik, naturvetenskap och teknik. Undersökningar visar att det finns kopplingar mellan starkt, väl fungerande science centers och högre andel ungdomar som söker till NT-linjerna i gymnasiet. Behovet hos näringslivet av fler sökande till tekniska/naturvetenskapliga yrken är mycket stort i . För att trygga existerande science centers och bidra till långsiktigt bra och utvecklande verksamheter som kommer skolan och folkbildningen till godo är statsbidraget en viktig förutsättning. har utvecklingen av dessa centers varit expansiv. Till exempel har besöks- och deltagarfrekvensen ökat med , som statsbidraget har minskat sin andel av totala omsättningen från till . Verksamheten på dessa centers är hotad. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa science centers framtida verksamhet och därmed också tillgodose näringslivets ökade behov av studerande som har utbildat sig i naturvetenskap och teknik?
fr · GQ11961 · 2003-05-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:961 av () till statsrådet om alkoglass I säljs alkoglass @ en glass med tillsats av alkohol 4,. Den lanseras på samma sätt som alkoläsken och lanseringen riktar sig främst till ungdomar och risken är att dessa genom alkoglassen inspireras till bruk av alkohol. Enligt tidningsuppgifter så planeras nu för försäljning i . Vilka åtgärder avser ministern att vidta inför den förväntade lanseringen av alkoglass i ?