ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11486 · 2003-02-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:486 av () till näringsminister om Postens framtid Än en gång har Posten visat på stora förlustsiffror (0,5 miljarder ). Om inget görs kommer pengarna att vara slut . Jag har tidigare krävt att det bör göras en utvärdering av och bland annat undersöka de samhällsekonomiska följderna av avregleringen och omorganisationen. Svaret innebar att regeringen noga följer utvecklingen inom posten och utvärderar förändringarna. När Postens vd, , gästade trafikutskottet fick vi än en gång höra om det omöjliga att bland annat kunna finansiera med de 400 miljoner staten ger i ersättning. Utan nya direktiv från uppdragsgivaren, staten, kan inte Posten göra annat än att fortsätta denna förlustbringande verksamhet. Min fråga till näringsminister : Avser ministern att vidta några åtgärder nu när de nya förlustsiffrorna redovisats?
fr · GQ11487 · 2003-02-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:487 av () till statsrådet om särskilt utsatta invandrade kvinnor Enligt tillståndslagstiftningen i utlänningslagen kan utlänningar få tidsbegränsade uppehållstillstånd i på grund av nyetablerade relationer. Om förhållandet består kan förnyat uppehållstillstånd erhållas. Först kan de få permanent uppehållstillstånd. Undantag från tvåårsregeln görs om förhållandet upphör främst på grund av att utlänningen/kvinnan eller dennes barn utsatts för våld i förhållandet. Vi får nu signaler om att kvinnor som lämnat förhållanden på dessa grunder inte har, trots undantagen i lagstiftningen, erhållit permanent uppehållstillstånd. Vad som drabbar dessa kvinnor, som inte får stanna utan skickas tillbaka till hemlandet, kan vi gissa. Skam- och skuldkänslor, isolering och kanske uteslutning ur familjegemenskapen kan bli följden av beslutet. Risken föreligger att kvinnor som misshandlas i förhållandet, men som varit i mindre än , tvingas att stanna kvar i förhållandet mot sin vilja tills de två åren är till ända. Det är angeläget att man ser över hur denna lagstiftning tillämpas. Min fråga är vilka åtgärder statsrådet tänker vidta för att undantagen i lagstiftningen ska tillämpas fullt ut.
fr · GQ11488 · 2003-02-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:488 av () till miljöminister om kvicksilver som konserveringsmedel i vaccin Den form av kvicksilver som har de allvarligaste konsekvenserna för hälsan är metylkvicksilver som bildas genom att oorganiskt kvicksilver i mark, vatten och sediment omvandlas genom mikroorganismer. Människan tillförs metylkvicksilver framför allt via fisk varför stor försiktighet anmodas vid konsumtion av speciellt vissa fiskarter. Hälsopåverkan av metylkvicksilver sker framför allt inom centrala nervsystemet och påverkar även vid relativt sett små doser. är det endast ett fåtal vacciner som innehåller kvicksilver i konserveringssyfte. Det är dock åtta vacciner som fortfarande innehåller kvicksilver varav ett är influensavaccinet. Andelen kvicksilver i varje vaccineringsdos är långt ifrån de satta gränsvärdena för vad som bedömts vara toxiskt för människan men kan för den som är känslig ändå utlösa allergiska reaktioner. Enligt miljömålen som antagit ska kvicksilveranvändningen helt upphöra. finns det fullgoda ersättningsmaterial även när det gäller konservering av vacciner. Kvicksilver är en tungmetall som oavsett omfattningen av användningen stannar kvar i kretsloppet. Mot den bakgrunden finner vi det märkligt att konserveringen av till exempel influensavacciner fortfarande tillåts innehålla kvicksilver. I synnerhet som vi vet att det finns en förhållandevis hög okunskap i vården och bland privatpersoner om hur kvicksilver ska omhändertas. Jag vill fråga miljöminister : Avser ministern att vidta några åtgärder när det gäller förekomsten av kvicksilver i vacciner?
fr · GQ11489 · 2003-02-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:489 av () till justitieminister om tingsrättsorganisationen i avlämnades utredningen tingsrättsorganisation i . Utredaren lämnar ett huvudförslag och ett alternativ till en ny organisation. Utredningen bygger på ett ensidigt stordriftstänkande och tar enligt min uppfattning inte tillräcklig hänsyn till behovet av närhet för medborgarna, inte heller till behovet av kontinuerlig och långsiktig rekrytering av nämndemän. Utredningen har inte heller analyserat tillräckligt det alternativ som är en mer anpassad organisation för att tillgodose närhet och tillgänglighet för medborgarna. Utredningens ekonomiska analys tar inte heller hänsyn till de omfattande investeringar som av allt att döma kommer att bli effekten av det huvudalternativ som utredaren föreslår. Min fråga till justitieministern är: Avser ministern att i särskild ordning låta utreda de administrativa och ekonomiska konsekvenserna av både huvudalternativ och eventuellt andra alternativ och låta också detta remissbehandlas innan slutligt ställningstagande tas?
fr · GQ11490 · 2003-02-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:490 av () till miljöminister om finansiering av kärnkraftsavfall Finansieringsfrågorna kring kärnkraftsavfallet är utomordentligt viktiga. De principer som bygger upp dagens system känns logiska och bra. Systemet upplevs som rättvist och det finns en uppställning också hos berörda inom industrin. Det är därför än mer angeläget att genomföra de korrigeringar som krävs efter ett antal års erfarenheter av tillämpningen som systemet visat sig ha behov av. I ett regeringsbeslut aviserades att en översyn skulle göras. har såvitt jag erfar ett direktiv utarbetats inom . har, liksom för kärnavfallsfrågor, påtalat behovet av en utredning i frågan. I samband med att regeringen tog ställning till kärnkraftsföretagens avgift för visade sig på nytt behovet av översyn @ också det regeringsbeslutet innehåller en avisering om en översyn. Min fråga till miljöministern är: Vad avser ministern att vidta för åtgärder i denna fråga?
fr · GQ11491 · 2003-02-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:491 av () till statsrådet om Visit När regementet i lades ned valde man att kompensera orten genom att lokalisera Visit , satsning på en internationell kundcentral, på orten. I finns nu en av projektets hörnstenar placerad. Verksamheten utförs av call center-företaget och ett 15-tal personer är sysselsatta. Projektpengarna för arbetet i räcker till och med . Då arbetet är unikt i internationell jämförelse ser gärna att det får fortsätta och att verksamheten utvecklas. I kontakter med har föreslagit att regeringen gör en satsning på som ger 30 nya arbetstillfällen. För är dessa jobb mycket viktiga. Min fråga till ministern är därför: Avser ministern att verka för en fortsättning på projektet i ?
fr · GQ11492 · 2003-02-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:492 av () till statsrådet om invandrarflickors idrottsvanor Att idrotta är, som alla vet, bra för kroppen och välbefinnandet. Det skapar också viktiga sociala möten mellan människor från olika bakgrunder och med olika erfarenheter. Dessa möten är viktiga som ett verktyg för integrationen. publicerade , , en undersökning om invandrarungdomars idrotts- och motionsvanor. I denna undersökning framgår det tydligt att flickor med invandrarbakgrund är underrepresenterade. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stimulera till att invandrarflickors idrottsvanor ökar?
fr · GQ11493 · 2003-02-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:493 av () till statsrådet om kompensation till kommunerna för maxtaxan Från och med den 1 januri infördes i svenska kommuner maxtaxa i barnomsorgen efter starka påtryckningar från regeringen. har förflutit, och det blir alltmer uppenbart att maxtaxan lett till negativa konsekvenser av olika slag. På många förskolor har barngrupperna vuxit och vistelsetiden för barnen blivit längre. Maxtaxan har på flera sätt drabbat många barn hårt. Ytterligare en dimension av maxtaxan rör effekterna för kommunerna. Dessa förlorade ju intäkter då maxtaxan infördes. Det sades från regeringen att dessa förluster skulle kompenseras av ett särskilt statsbidrag. Kriterierna för hur statsbidraget ska fördelas för att finansiera reformen bygger dock på andel barn i kommunen Av dessa är det bara det första som kan kopplas till barnomsorg och maxtaxa. Konsekvensen blir att många kommuner inte får tillräcklig ekonomisk kompensation för reformens införande. Ett exempel på detta är som förlorar . Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kommuner som infört maxtaxan i barnomsorgen ska få full kompensation?
fr · GQ11494 · 2003-02-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:494 av () till statsrådet om barnomsorg på obekväm arbetstid Barn vars föräldrar förvärvsarbetar på obekväm arbetstid har inte samma tillgång till förskoleverksamhet som andra barn. Föräldrar som arbetar på obekväm arbetstid ges inte samma rätt till service som föräldrar som arbetar . I detta ligger en djup orättvisa. uppfattar kommunerna det som frivilligt att ordna barnomsorg , trots att lagen säger att kommunen är skyldig att ordna barnomsorg och förskoleverksamhet för bland annat barn till förvärvsarbetande föräldrar. hade uppdraget att se över detta, men har inte föreslagit någon ändring. Motivet tycks vara att kommittén inte hade befogenhet att föreslå något som kunde orsaka högre kostnader för kommunerna. Fakta kvarstår att effekten blir att dessa föräldrar och deras barn särbehandlas på ett negativt och orättvis sätt. Samhällets uppgift att ge föräldrar stöd borde rimligen omfatta alla föräldrar. Som en följd av det anförda frågar jag: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att även föräldrar med obekväma arbetstider ska få tillgång till barnomsorg?
fr · GQ11495 · 2003-02-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:495 av () till justitieminister om tingsrätter I SOU 2003:5, Förändring i tingsrättsorganisation, kan man utläsa att med rådande förutsättningar är en fortsatt sammanslagning av tingsrätter att föredra. har tidigare föreslagit en nedläggning av , och tingsrätter för en sammanslagning med . Utredaren konstaterar att stora sammanslagningar kan innebära alltför långa avstånd i en region. Att en tingsrätt läggs ner innebär även andra negativa följder för en ort, till exempel att hög kompetens försvinner i samband med en nedläggning. Detta gör även att andra verksamheter har en tendens att flytta från orter som förlorar sin tingsrätt. , som är ett vidsträckt län, kan inte bli föremål för en förändring enligt förslag. Både regional- och näringspolitisikt skulle det få förödande konsekvenser. Att det dessutom skulle innebära att en del av invånare skulle få ca 20@25 mils avstånd till tingsrätten, talar enligt min uppfattning för att regeringen inte kan verkställa förslag. Vilken vikt avser justitieministern fästa vid avståndsfaktorn och de regionalpolitiska argumenten vid en eventuell förändring av tingsrättsordningen?
fr · GQ11496 · 2003-02-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:496 av () till statsrådet om modersmålsundervisningen Yalla @ det är bråttom heter en bok som kommit ut på förlaget . Den är skriven av pedagogikforskaren . Hon har följt en grupp assyrisk/syrianska barn från förskolan till nian. Barnen har gått i ett dagis som medvetet satsat på att utveckla barnens två språk. Man arbetade konsekvent för att hjälpa barnen hitta en harmoni mellan, och ett förhållningssätt till, både den svenska och den assyrisk/syrianska kulturen. Hälften av personalen på dagiset hade assyrisk/syrianskt ursprung. Parszyk konstaterar att barn som får lära sig seder, bruk och normer på sina två huvudspråk blir "vaccinerade" för klara sig bättre genom hela livet. Hon konstaterar också att det medför negativa konsekvenser att osynliggöra och nedvärdera det som är betydelsefullt för barnen. Modersmålsundervisningen har besparingsvåg fått låg status och tagits bort från många skolor och förskolor. Antalet lektionstimmar i modersmål sjönk med mellan 1991/92 och 1997/98. Samma utveckling har skett i förskolan. Alltfler skolor förlägger modersmålsundervisningen utanför skoltid. talas det ca 150 språk i . Att växa upp med flera språk berikar inte bara individen, det är också en stor rikedom för vårt land. Men det behövs ett helhetsgrepp för att återupprätta modersmålets status i samhället. Hur avser statsrådet att arbeta för att stärka modersmålsundervisningen i förskolan?
fr · GQ11497 · 2003-02-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:497 av () till statsrådet om anhöriginvandring I bor många människor som vid flykten från sitt tidigare hemland varit tvungna att lämna kvar någon nära anhörig, till exempel en åldrig mamma eller pappa. När man sedan ska skapa en ny tillvaro i sitt nya land finns funderingar kring vad som skett med de anhöriga som blev kvar och hur de mår. Detta försvårar integrationen. När man inte kan släppa tanken på hur de anhöriga mår har man svårare att koncentrera sig på att tillgodogöra sig språkundervisning och helhjärtat satsa på en ny tillvaro i sitt nya hemland. lämnade den parlamentariska ett delbetänkande om anhöriginvandring, SOU 2002:13. I delbetänkandet finns bland annat förslaget att nära anhöriga utanför kärnfamiljen ska få större möjlighet att invandra under förutsättning att försörjningen är garanterad . Enligt delbetänkandet skulle detta förslag liksom övriga förslag i betänkandet kunna träda i kraft . I regeringens skrivelse Migration och asylpolitik, skr. 2002/03:28, nämns att förslagen bereds inom och att EU-förhandlingar om ett direktiv om familjeåterförening pågår och att ett beslut i frågan ska föreligga . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förslagen i betänkande ska kunna genomföras som planerat och inte fördröjas av EU-förhandlingarna?
fr · GQ11498 · 2003-02-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:498 av () till justitieminister om könsneutrala äktenskap beslutade den belgiska deputeradekammaren, med röstsiffrorna 91@22, att den belgiska äktenskapslagen ska göras könsneutral. Både samkönade och olikkönade par ska alltså kunna ingå äktenskap. En könsneutral äktenskapslag finns i . Därför uppstår frågan om vilken rättslig status som kommer att gälla i för de samkönade par som flyttar hit efter att ha gift sig enligt nederländsk eller belgisk lag. Den svenska lagen om registrerat partnerskap ger på de flesta områden samma rättsverkningar som ett äktenskap. Det skulle därför förefalla som om det vore oväsentligt huruvida paret räknas som partner eller makar. Emellertid finns det rättsliga skillnader, främst att kvinnor som lever i äktenskap kan beviljas insemination på klinik med sperma från donator medan detta inte är tillåtet för kvinnor som lever i partnerskap. har vidare, i rättsfallet (C-122/99P, C-125/99P), slagit fast att äktenskapet och partnerskapet är två skilda samlevnadsinstitut. Vad slutligen angår finns dessutom en könsneutral partnerskapslag. Ett samkönat par som ingått äktenskap i har alltså medvetet valt äktenskap i stället för partnerskap. Det behöver alltså klargöras om ett samkönat äktenskap som ingåtts utomlands kommer att räknas som äktenskap eller partnerskap i . Jag vill därför fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att klargöra den rättsliga statusen i för samkönade par som ingått äktenskap utomlands?
fr · GQ11499 · 2003-02-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:499 av () till utrikesminister om oroligheterna i Kongo-Brazzaville Officiellt är inbördeskriget i Kongo-Brazzaville slut. Men i delar av landet rasar alltjämt strider mellan olika milisgrupper och regimen. Den civila befolkningen förföljs, förtrycks och dödas. Misstankar finns att även regeringstrupper deltar i detta folkmord. Det finns starka band mellan och Kongo-Brazzaville, inte minst genom insatser från kristna samfund. Genom EU och FN kan hjälpa civilbefolkningen att bygga upp en demokratisk, fredlig och trygg nation. Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Vad är utrikesministern beredd att göra för att minska oroligheterna i Kongo-Brazzaville?
fr · GQ11500 · 2003-02-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:500 av () till socialminister om vinterkräksjukan Den så kallade vinterkräksjukan har ett explosionsartat förlopp, både hos den berörda individen och i samhället i stort. Framför allt hemsöks vårdinstitutioner, bland annat för äldre, men även människor i alla åldrar som lever ute i samhället drabbas. Av tillgängliga uppgifter att döma är insjuknandet betydligt mer omfattande än . Även om sjukdomen går över ganska fort, är utvecklingen allvarlig. Dels är kräksjukan mycket obehaglig medan den pågår, och kan vara farlig för människor som redan är svaga på grund av ålder eller andra skäl. Dels förorsakar den stora problem i vården, genom att så stor del av både patienter och personal drabbas, då smittsamheten är hög. Kräksjukan är givetvis, som annan sjuklighet, i första hand en fråga för landstingen. Men även statliga myndigheter har ansvar, bland annat , , och . I en artikel i (6/2003) sägs att en konsekvent rapportering och nationell sammanställning av antalet utbrott bör införas. Vidare framförs förslag angående metoder för diagnostik i rutinsjukvården och för upptäckt av virus i vatten och livsmedel, utbildning av personal, sjukhushygieniska rutiner och forskning i syfte att ta fram ett verksamt vaccin. Vad tänker socialministern göra för att vinterkräksjukan ska kunna förebyggas bättre kommande år?
fr · GQ11501 · 2003-02-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:501 av () till utbildningsminister om intagning till läkarutbildning Det råder stor brist på läkare i landet, vilket inte minst gäller glesbygden. Myndigheterna arbetar på många olika sätt för att utöka antalet läkare, bland annat genom rekrytering utomlands. Dessutom utbildas personer med läkarkompetens, men som saknar svensk legitimation, genom speciella kurser. Annan sjukvårdspersonal uppmuntras också att gå vidare i sina medicinska studier. Men här finns ett problem. Många sjuksköterskor som vill studera till läkare söker sig till utbildningen genom kvoten för personer med arbetslivserfarenhet. Eftersom den kvoten är liten kommer inte alla intresserade in, trots sina kvalifikationer och sin behörighet. Med tanke på att sjuksköterskor redan har utbildning för och erfarenhet av sjukvården, borde de vara särskilt lämpade för att utbilda sig till läkare. Jag vill fråga utbildningsministern om han är beredd att vidta åtgärder för att underlätta intagning av sjuksköterskor till läkarutbildning.
fr · GQ11502 · 2003-02-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:502 av () till socialminister om nationell äldreombudsman Behovet av en väl fungerande äldreverksamhet är redan stort och kommer att öka när fyrtiotalisterna behöver olika former av äldreinflytande och vårdbehov. befolkning blir äldre och äldre, och dessutom ökar andelen personer . Bristerna inom äldreomsorgen är många och allt oftare kommer tidningsrubriker om vanvård och stora brister i det som borde vara självklart: en värdig vård efter ett långt slitsamt liv. Det saknas inte ambitioner i riksdag som har beslutat om programmet för utveckling av äldreomsorgen @ den nationella handlingsplanen. Och lagar har stiftats för att anmälningar om vanvård ska göras. De 100 äldreskyddsombuden som håller på att anställas är en bra stansning. Men man måste komplettera med andra insatser för att kunna ge det stöd och inflytande som visar på en nationell samordning av tillsynen över äldrevården. Liknande andra utsatta områden som bygger på solidaritet för människor som behöver stöd och inflytande omkring sin situation är DO, BO, HO, JämO och HomO Min fråga till socialministern är: Kommer ministern att arbeta för likställdhet för äldregruppen i syfte att utveckla former för en nationell samordning av tillsynen över äldreomsorgen?
fr · GQ11503 · 2003-02-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:503 av () till socialminister om sjuksköterskors arbetsförhållanden Sjuksköterskor som arbetar i bemanningsföretag trivs. En viktig anledning till det är att de kan koncentrera sig på patientarbete. Det visas i en rapport om det gränslösa arbetslivet från . De som trivs så bra är väldigt besvikna på sin tidigare arbetsgivare, . De hade dessutom ofta mycket i vården. Men samfällt uttryckte man att det kändes rätt både att begränsa sitt arbete och att ägna sig åt det man faktiskt utbildat sig till @ och inte lägga så mycket tid på administrativt arbete. För vårdförbundets ordförande är det ingen nyhet att sjuksköterskorna trivs i bemanningsföretagen. Hon tror att landstingen har mycket att lära av hur man arbetar i bemanningsbranschen. Vad avser socialministern att vidta för åtgärder för att också sjuksköterskor i offentlig tjänst ska få känna samma trivsel på sina arbetsplatser och med sina arbetsgivare som man gör i bemanningsbranschen?
fr · GQ11504 · 2003-02-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:504 av () till socialminister om vården i livets slutskede överlämnade Kommittén om vård i livets slutskede (SOU 2001:6) sitt slutbetänkande till regeringen. Utredningen presenterade flera konkreta förslag för att patienter i livets slutskede ska få en bättre vård. Kommittén kunde konstatera att vården i livets slutskede som bedrivs i har stora brister. Forskning och utbildning i palliativ medicin är svagt utvecklade områden. Kommittén fick ett brett gensvar från remissinstanserna och träffade ca 2000 människor på regionala konferenser som anordnades. Förväntningarna på förslaget till utveckling av vården i livet slutskede hos allmänhet och vårdpersonal är stora. Men efter det att slutbetänkandet överlämnades har regeringen inte lagt eller ens aviserat någon proposition. Det är oklart varför regeringen dröjt med propositionen. Min fråga är: Avser ministern att verka för förslag för att förbättra den palliativa vården och, i så fall, när kommer förslaget att presenteras för ?
fr · GQ11505 · 2003-02-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:505 av () till statsrådet om studier i kombination med deltidssjukskrivning Med anledning av det av ministern lagda förslaget om att deltidssjukskrivning ska vara det normala och heltidssjukskrivning undantaget är det viktigt att påtala behovet av ändrade regler vad gäller kombinationen sjukskrivning och studier. Vid en deltidssjukskrivning på exempelvis är man berättigad till studiemedel på . Enligt regler är sjukpenningen vilande om man inte har några arbetsinkomster vid sidan av sina studier. Den deltidssjukskrivne betraktas alltså paradoxalt nog som deltidsarbetslös, men är inte berättigad till a-kassa för den tid man inte studerar då han eller hon ju inte står till arbetsmarknadens förfogande. Möjlighet till studier på deltid vid sjukdom kan påskynda tillfrisknandet, korta rehabiliteringstiden och ge nya yrkesmöjligheter till gagn för den enskilda människan men också för samhället. Det är av största vikt att de hinder som finns för att kombinera studier med deltidssjukskrivning snabbt undanröjs och att studiemedel kan erhållas också för deltidsstudier i kombination med deltidssjukpenning. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta att man ska kunna kombinera deltidssjukskrivning med deltidsstudier?
fr · GQ11506 · 2003-02-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:506 av () till justitieminister om polisen har antalet poliser minskat som brottsligheten har ökat och blivit grövre. För att människor ska känna sig trygga och bibehålla tilltron till rättsväsendet spelar polisen en viktig roll. I regeringens budget finns bland annat följande skrivningar: "Brottsförebyggande arbete och polisverksamhet i människors närmiljö utvecklas vidare. @@@ Det övergripande målet för polisväsendet är, förutom att tillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet, att förebygga och upptäcka brott och att se till att den som har begått brott identifieras och lagförs." Med ordet "utvecklas" kan rimligtvis inte menas "avvecklas", vilket är fallet vad gäller förslag om att lägga ned sjöpolisverksamheten i bland annat och . Sjöpolisen ökar sjösäkerheten genom att bland annat genomföra båtkontroller, upptäcka båtfylleri, minska tillgreppsbrotten, övervaka brott mot etcetera. infördes "sjöfyllerilagen" och en utredning pågår även om att skärpa lagen ytterligare. Man kan ställa sig frågan vem som ska förebygga och bevaka att den lagen efterlevs, om förslaget blir verklighet. Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att sjösäkerheten även fortsättningsvis ska stärkas av sjöpolisen och för att sjöfyllerilagen ska kunna efterlevas?