ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11874 · 2003-05-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:874 av () till statsrådet om ersättning vid vård av annans barn En förälder, vars barn är sjukt, kan överlåta föräldrapenning till en närstående om föräldern inte kan vara hemma. Tyvärr gäller inte detsamma om föräldern är sjuk och inte kan vara hemma med barnet. Ett exempel ur det levande livet kan vara en ensamstående mamma som ska opereras och läggas in på sjukhus. Mormor är beredd att vårda barnet , med hjälp av tillfällig föräldrapenning (den så kallade mormorspengen). kan inte bevilja detta på grund av gällande regler, utan hänvisar modern till och föreslår barnhem för barnet som behövs. I konsekvensens namn borde en förälder kunna överlåta tillfällig föräldrapenning oavsett om barnet eller föräldern är sjuk till en närstående. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkerställa att föräldrar, vid sjukfrånvaro, kan överlåta inkomstbortfallsersättningar till närstående för att ta hand om barn?
fr · GQ11875 · 2003-05-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:875 av () till utrikesminister om kvinnors inflytande i för i olika sammanhang fram vikten av att kvinnors och flickors rättigheter respekteras. Vi kan konstatera att kvinnor har lidit under förtryck. Kvinnor drabbas hårdare än andra av krigets konflikter. Det finns ett samband mellan fred, jämställdhet och utveckling. Man kan inte heller bygga demokrati utan halva befolkningen @ det vill säga utan kvinnor. Men återigen ser vi hur män möter män. Hur kvinnor riskerar att stängas ute från samtalen om hur framtid ska formas och av vilka. Vad jag erfarit så finns inte kvinnorna i vare sig på dagordningen hos eller de övriga länderna i alliansen. kvinnor måste ges plats i beslutande organ, kvinnors erfarenheter och kunskap måste tas tillvara och få komma till konkret utryck. kvinnor i återuppbyggnaden är en rimlig förutsättning. Min fråga till utrikesminister är vad hon har gjort för att kvinnors ska utgöra i samtal om framtid.
fr · GQ11876 · 2003-05-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:876 av () till finansminister om generationsskiften vid företagande I , där småföretagen har en stark koncentration, finns nu ett stort behov av generationsskiften. Ägarna till länets ca 20000 företag har en åldersfördelning som visar att cirka hälften har ägare som är . Det innebär att i normalfallet cirka 10000 företag kommer att byta ägare . Detta är inte unikt för , motsvarande förhållande finns på de flesta orter i landet. Med nuvarande regler för arvs@, gåvo@ och förmögenhetsbeskattning, är sannolikheten att ett stort antal företag kommer att ägas och drivas av företagsledningar som inte har anknytning till orten eller ens landet. Detta är inte bra och det vet alla som verkat inom de nätverksstrukturer som finns mellan just små och medelstora företag. Den dagliga överföringen av legoarbeten till andra länder som verkar öka allt mer förbättrar inte förutsättningarna att jobben finns i . Jag ställde en fråga till näringsministern om just detta problem. Han konstaterar som jag att "generationsskiftesproblematiken är ett av de allra viktigaste problemen när det gäller de mindre företagen". Han uttalade då att han gissningsvis trodde att finansministern skulle redovisa en del förslag . När kan finansministern förväntas redovisa förslag kring generationsskiftessvårigheterna som ökar möjligheterna till fortsatt lokalt ägande?
fr · GQ11877 · 2003-05-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:877 av () till statsrådet om ombyggnad av riksväg40 Riksväg40 mellan och är en av farligaste vägar. I medierna kallas den ofta för "dödens väg". Trafikanterna på sträckan utsätts för stor fara. Sträckan, som är , är den enda delen av hela sträckan som inte är motorväg. En ombyggnad av riksväg40 har diskuterats livligt . Lokalt och regionalt finns stora förhoppningar om en lösning som kan tillgodose såväl kraven på ökad trafiksäkerhet som näringslivets behov av effektiva transporter. I det förslag till nationell plan för vägtransportsystemet 2004@2015 som är ute på remiss sker en viss ombyggnad av riksväg40. Den viktiga delen från till länsgränsen mot har emellertid tagits bort ur planen. En ombyggnad av riksväg40 är mycket angelägen. Det är naturligt att hela riksväg40 byggs ut till motorväg. Signalerna om att utbyggnaden nu försenas inger stor oro. Hur en utbyggnad ska finansieras är naturligtvis central. Ett alternativ som bland annat i län har pekat på är så kallad PPP-finansiering (Public and Private Partnership). Med anledning av vad som ovan anförts vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att se till att utbyggnaden av riksväg 40påskyndas.
fr · GQ11878 · 2003-05-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:878 av () till statsrådet om butiker på landsbygden Det är viktigt att alla människor i alla delar av landet har tillgång till kommersiell och offentlig service. I vårpropositionen upprepar regeringen sin målsättning att det ska finnas en god servicenivå över hela landet. Tyvärr så finns det mycket som tyder på att samhällsservicen kraftigt försämrats : många små skolor har lagts ned, lantbrevbärarlinjer dragits in, stängts och vägar försämrats. Till detta kan läggas de alarmerande siffror som nu presenterar. försvann ytterligare 125 butiker i glesbygden och 100 byar förlorade sin sista butik. har 400 orter förlorat sin sista butik. De drabbade orterna finns över stora delar av landet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stoppa ytterligare nedläggning av butiker?
fr · GQ11879 · 2003-05-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:879 av () till justitieminister om polisresurser Ett av de allvarligaste hoten mot en fungerande demokrati och rättsstat är att invånarna inte litar på att staten garanterar trygghet och rättssäkerhet. Polisens uppgift att upprätthålla lag och ordning, i samverkan förebygga brott och att med vakande ögon kunna reagera när något börjar gå snett är därför mycket viktigt. Justitieministern har talat om att det nu satsas för att det ska bli fler poliser och har också påtalat att det är en nettoökning det handlar om. Men på de stationer jag besökt och de poliser jag mött så är signalerna de motsatta. Förutom stationer som stängs är det också minskning i antalet poliser och tjänster i områden med befolkningsökning. Min fråga till justitieministern blir således: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att garantera att den omtalade nettoökningen resulterar i fler poliser?
fr · GQ11880 · 2003-05-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:880 av () till statsrådet om radon i hus och bröt svenska staten skiffer i för att utvinna uran till kärnkraft och kärnvapen. Det blev restprodukter efter brytningen som maldes sönder och användes vid tillverkning av byggsten och byggelement. Det såldes och användes till hyres- och villabebyggelse. Uppmätta radonvärden är mycket höga, mer än dubbelt så höga än vad som är tillåtet i äldre hus. För att få bidrag att åtgärda detta måste man ha en radonkonsult som kostar 10000kr, dessutom tillkommer kostnaderna för åtgärderna som ska minska radonet. I gengäld får villaägaren 15000kr i saneringsbidrag av staten. Min fråga till statsrådet lyder: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det inte ska vara den enskilde som ska stå för sanering av statens byggprodukter?
fr · GQ11881 · 2003-05-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:881 av () till utbildningsminister om kvalificerad yrkesutbildning 1996@2001 pågick en försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning, KY. är KY en del av det reguljära utbildningssystemet i och står under tillsyn av Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Myndigheten har det nationella ansvaret för administrationen och tillsynen av de kvalificerade yrkesutbildningarna. Myndigheten beslutar om vilka utbildningar som får starta och om statsbidrag för verksamheten. Det har visat sig att det inte blir något nytt ansökningstillfälle (för start ). Anledningen är att myndighetens budget i princip är helt fulltecknad för de pågående utbildningarna. Det finns alltså inget utrymme (eller eventuellt ett mycket litet utrymme) till att starta nya utbildningar . Det finns områden i arbetslivet där det råder brist på specialkunnande och där man efterfrågar en bredare kompetens, flexibilitet, sociala färdigheter och förmåga att kunna se både helhet och processer. Därför har man inom en rad branscher engagerat sig i denna form av utbildning med stark arbetslivsanknytning. Trots att utbudet av eftergymnasial utbildning är brett, har det på många områden saknats utbildning med starka inslag av lärande i arbete. Eftersom den kvalificerade yrkesutbildningen är efterfrågad är ryckigheten i planeringen mycket olycklig. Vad avser utbildningsministern att göra för att skapa det kontinuerliga utbud av kvalificerad yrkesutbildning som efterfrågas?
fr · GQ11882 · 2003-05-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:882 av () till utbildningsminister om kostnadsersättning för gymnasieskolor har det kommit flera signaler om att ersättningen till friskolor i vissa kommuner inte följer en kostnadsbaserad ersättningsmodell. Ett exempel är där de förtroendevalda har fattat ett beslut om en sänkning av ersättningen för ett fristående gymnasium från riksprislistans 74000kr för medieprogrammet till ca 62000kr från och med . anger den kommunala utförarorganisationen att kostnaden för det egna medieprogrammet är 92800kr. Detta belopp tar också utförarorganisationen ut av omkringliggande kommuner som interkommunal ersättning. Den uppställning som utförarorganisationen anger följer helt mall för redovisning av kostnader. Kommunens beställarorganisation har redovisat kostnaderna till . Den naturliga kostnadsspridningen som borde finnas mellan olika program saknas i stort. uppger att ersättningsmodellen inte är kostnadsbaserad utan bygger på en fördelning utifrån utbildningsnämndens budget. Detta strider mot intentionerna med den nya ersättningsmodellen. Vad avser utbildningsministern att göra för att fristående gymnasieskolor ska ges samma kostnadstäckning som kommunala gymnasieskolor?
fr · GQ11883 · 2003-05-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:883 av () till finansminister om privat uthyrning av rum till studenter kommer många studenter att påbörja sina studier vid någon av landets högskolor eller universitet. Det är brist på studentbostäder på de flesta håll i landet. Studenter ska inte behöva oroa sig för att de inte har någonstans att bo utan ska kunna koncentrera sig på sin undervisning. Ett alternativ för att lösa bristen på bostäder är att stimulera privatpersoner att hyra ut rum till studenter. är privatuthyrning av rum skattebelagd vilket hindrar många från att ta på sig besväret att hyra ut till studenter. Intäkten ska deklareras i samband med den årliga deklarationen. Då får också vissa avdrag göras. Reglerna är krångliga och oklara. Frågan är också om avdragen som får göras täcker de kostnader man har för uthyrningen. Förutom rena kostnader som förbrukning av vatten, el och förslitning av möbler innebär det ett visst inkräktande i privatlivet att hyra ut till en främmande person. Hur ska detta värderas? Vad är upplåtet utrymme i en hyreslägenhet när man förutom det rum man hyr har tillgång till dusch och kök? Skatteupplysningen kunde inte svara på detta när jag frågade dem. De krångliga och oklara reglerna medverkar till att man låter bli att hyra ut, eller att de som trots allt hyr ut ett rum frestas att strunta i att deklarera inkomsten och på så sätt blir lagöverträdare. Då är generell skattebefrielse vid uthyrning av enstaka rum en lösning. Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att underlätta privat uthyrning av rum till bland annat studenter?
fr · GQ11884 · 2003-05-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:884 av () till statsrådet om friskintyg vid nyanställning Drygt 700 personer i , som sökte nytt jobb , måste skaffa ett intyg från med uppgifter om deras sjukskrivningar . Vissa företagare säger att de måste ta eventuell sjukfrånvaro med i beräkningen, när man nyanställer folk. Denna utveckling, som knappast är unik för , slår hårt mot framför allt personer med olika handikapp. Funktionshindrade får på detta sätt ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden, vilket motverkar deras möjligheter till egen försörjning och ett fullvärdigt liv. Detta strider också mot uttalade handikapp- och arbetsmarknadspolitiska intentioner från riksdag och regering. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att sätta stopp för kravet på friskintyg vid nyanställningar.
fr · GQ11885 · 2003-05-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:885 av () till utrikesminister om skydd för indianbefolkningen i antog en resolution, där man kraftigt fördömer behandlingen av hopi- och navajobefolkningar i Big Mountain i . anser att de pågående brotten mot dessa minoriteters rättigheter måste stoppas. Det gäller såväl mänskliga, kulturella och religiösa rättigheter liksom deras rätt till sina boplatser och därmed möjligheten till försörjning. uppmanar regeringen i att respektera dessa ursprungsbefolkningars rättigheter och på alla sätt underlätta deras överlevnad. Jag vill fråga utrikesministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att från svensk sida påtala dessa minoriteters rättigheter.
fr · GQ11886 · 2003-05-07 00:00:00 — Fråga 2002/03:886 av () till statsrådet om tjänstledighet för att starta eget företag Samhället måste göra mycket mer för att stimulera entreprenörsskapet och underlätta nyföretagandet. Tyvärr minskar antalet nystartade företag. En av orsakerna till att många människor med bra idéer avstår från att starta en egen verksamhet är att trösklarna är för höga. Den blivande företagaren måste ofta skuldsätta sig, sluta sin anställning och på andra sätt ta på sig en hög riskexponering. Företagshotell, byggande av nätverk, utbyggnad av ny teknik i hela landet och utveckling av rådgivning är några exempel på vad som görs för att stimulera nyföretagandet. Men insatserna räcker inte. Positivare attityder för företagandet och andra åtgärder krävs. Ett förslag är att skapa en generös möjlighet till tjänstledighet från ordinarie arbete för den som önskar starta eget företag. En sådan tjänstledighet bör vara lika generös som den som studieledighetslagen erbjuder dem som ska studera. Mot bakgrund av vad jag anfört vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att föreslå någon lagstadgad och generös rätt till tjänstledighet för den som vill starta eget företag?
fr · GQ11887 · 2003-05-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:887 av () till statsrådet om folkinitiativ om kommunala omröstningar beslutade (med anledning av betänkandet 1998/99:KU21, Kommunala demokratifrågor) ett tillkännagivande om att en förstärkning av medborgarnas inflytande beträffande folkinitiativ om kommunala folkomröstningar bör utredas. gjorde (med anledning av betänkandet 2001/02:KU14, Demokrati för det nya seklet) ett uttalande om regeringens arbete med frågan gällande folkinitiativ om folkomröstning. Enligt uttalande bör regeringens arbete syfta till ett förslag om att folkomröstning ska hållas om av de röstberättigade begär det. Trots dessa två riksdagsbeslut har regeringen fortfarande inte aviserat någon utredning. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: När avser statsrådet att presentera den av begärda utredningen?
fr · GQ11888 · 2003-05-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:888 av () till utrikesminister om möjligheten för att bli observatör i WHO Den senaste tidens allvarliga utbrott av sjukdomen (svår akut lunginflammation) i @ företrädesvis i @ har på ett tydligt och allvarligt sätt gett oss alla en bild av hur epidemiska sjukdomsutbrott kräver globalt samarbete för att på ett effektivt sätt kunna identifieras, isoleras och därefter i bästa fall tillbakamotas. Ett av de viktigaste internationella forumen för att bedriva hälsorelaterat samarbete är , . Med tanke på att utbrottet av har skett i för det lätt tankarna också till situationen i . ligger geografiskt i absolut närhet av men har länge hindrats från att delta i WHO:s samarbete. har dock medgivit att en WHO-delegation ska kunna åka till för att bilda sig en uppfattning om SAL:s utbredning. Det allvarliga utbrottet av har visat på hur angeläget det är att alla har en möjlighet att inom ramen för WHO:s arbete kunna medverka i det hälsofrämjande globala samarbetet. Utrikesministern har i ett tidigare svar sagt att skulle välkomna en möjlighet för att bli observatörer i WHO men understrukit de praktiska svårigheterna för att detta skulle kunna uppnås. står bakom den så kallade ett-Kina-politiken men detta borde inte hindra att , med sin speciella status, skulle kunna upptas som observatör i WHO där också enskilda organisationer, befrielser rörelser med mera finns upptagna. Min fråga till utrikesministern är: Vilka initiativ ämnar utrikesministern ta för att ska kunna upptas som observatör i WHO?
fr · GQ11889 · 2003-05-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:889 av () till justitieminister om bättre lokalsamordning I är de olika rättsvårdande myndigheterna i färd med att skaffa sig större lokaler. Ett nytt tingshus och ett nytt polishus ska byggas. Ett nytt och större häkte planeras som åklagarmyndigheten flyttar till större lokaler. Hade man inom rättsväsendets olika grenar samordnat dessa byggnationer kunde synergieffekter och effektivitetsvinster kunnat uppnås till gagn för skattebetalarna. Min fråga till justitieministern är: Vilka initiativ avser justitieministern att ta för att uppnå en bättre samordning i motsvarande situationer?
fr · GQ11890 · 2003-05-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:890 av () till justitieminister om kriminalvården Svensk kriminalvård befinner sig i kris. På grund av beläggningssituationen vid landets fängelser och häkten finns det begränsade förutsättningar att bedriva en meningsfull kriminalvård. Förutsättningen för att differentiera klientelet utifrån motivation och behov kan inte upprätthållas med den rådande beläggningssituationen. Landets fängelser och häkten är överbelagda. Vårdarnas fackliga organisation, , har påtalat behovet av att fler anstalts- och häktesplatser krävs för att skapa drägliga förhållanden både för klientel och personal. En ny anstalt är planerad utanför och ett nytt och större häkte planeras i . Detta är bra men förslår inte mot det tryck som landets fängelser och häkten står inför. Min fråga till justitieministern är: Vilka ytterligare åtgärder planerar justitieministern att vidta för att minska överbeläggningen inom svensk sluten kriminalvård?
fr · GQ11891 · 2003-05-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:891 av () till justitieminister om rattfylleri döms tusentals personer för att ha kört bil med alkohol i kroppen. Få av dessa får den vård de borde ha. Kriminalpolitiken måste alltid vara inriktad på att den som dömts för rattfylleri erbjuds en väg ut ur sitt brottsliga beteende. Det därför viktigt att den dömde får en aktiv och strukturerad rehabilitering, kombinerat med tydligt ställda krav. Principen att straffet bör vara längre vid upprepade återfall är relevant för de flesta typer av brott. Men när det gäller rattfylla hjälper det föga att döma till längre straff vid upprepat brott @ detta då rattfylleristen ofta har alkoholproblem. Det vore rimligt och mer effektivt att döma denna person till att delta i ett behandlingsprogram för alkoholmissbruk i stället för längre fängelsestraff. Med största sannolikhet kommer rattfylleristen endast att sluta köra rattfull om han eller hon får bukt med sitt alkoholmissbruk. Varje rehabiliterad rattfyllerist kan innebära räddade människoliv. Risken att rattfylleristen antingen kör ihjäl sig själv eller någon annan är stor. Om inga rehabiliterande åtgärder vidtas, riskerar alkoholmissbruket att sluta med tragedi. Avser ministern att ta några initiativ för att rattfyllerister ska kunna dömas till behandlingsprogram och därmed få vård för sitt alkoholmissbruk?
fr · GQ11892 · 2003-05-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:892 av () till näringsminister om Glasrikets framtid Svensk glasindustri är unik och världsberömd. Unik eftersom den förmår kombinera genuin hantverkstradition med modern och spännande formgivning. Världsberömd och erkänd på grund av dess förmåga att locka formgivare till nära samproduktion med hantverkskunniga glasarbetare. Större delen av denna unika produktion sker inom Glasriket, där glasnäringen länge varit en stor del av arbetsmarknaden. Men internationella succéer till trots har branschen problem. är ca 1100 personer sysselsatta inom glasindustrin och det är en halvering . Vid varje konjunkturnedgång har branschen drabbats hårt och så också den regionala arbetsmarknaden. Majoriteten av dessa industrier ligger i små tätorter i glesbygd, och på många platser är glasbruket den dominerande arbetsplatsen. Ägarbilden har förändrats och höga avkastningskrav och kortsiktiga vinstperspektiv riskerar leda till fortsatta rationaliseringar. har flera glasbruk nu lagts ned, och står ännu ett glasbruks framtid på spel. Effekterna för de enskilda glasarbetarna, orterna och regionen är allvarliga. är glasindustrins framtid inte bara ett regionalt ansvar @ det är också ett nationellt ansvar. Det krävs statliga initiativ för att vända utvecklingen och hjälpa en svag bransch med splittrad ägarbild. Min fråga till näringsministern är därför: Vilka initiativ avser ministern att vidta för att stödja svensk glasindustris utveckling?
fr · GQ11893 · 2003-05-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:893 av () till näringsminister om glasindustrin som turistmål Glasindustrin har minskat i antal anställda. Det är en mycket oroande utveckling i det småländska Glasriket men också på övriga håll i landet där glasindustrin är lokaliserad. Det bör finnas ett starkt nationellt intresse för att denna unika framställning av glas även i fortsättningen ska spela en viktig roll i svenskt näringsliv. Den svenska glasindustrin har dessutom arbetat intensivt för att vara ett av de främsta turistmålen. Det har bidragit inte bara till att utveckla delar av industrin utan även givit berörda kommuner möjlighet att utveckla sina koncept för turismsatsningar. Att näringen nu successivt minskar är inte bara ett hot mot näringen utan även mot möjligheterna att utveckla turistnäringen. De allra flesta glasbruken är lokaliserade till mindre tätorter där bruket oftast är den enda stora arbetsgivaren. Genom utvecklingen av glasbruken som turistmål har bruken bidragit till att ett antal ytterligare arbetstillfällen har kunnat skapas. Dagens utveckling där det annonserats att flera glasbruk ska läggas ned innebär för dessa orter därför en dubbel förlust. Både de direkta glasbruksarbetena och de som är kopplade till turism försvinner. Det krävs ett statligt initiativ för att vända den för branschen negativa utvecklingen. Min fråga är därför: Vilka initiativ avser näringsministern att vidta för att stödja glasindustrins möjligheter att utvecklas som ett nationellt och internationellt turistmål?
fr · GQ11894 · 2003-05-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:894 av () till utbildningsminister om utländsk högskoleutbildning uppmärksammades sjuksköterskan svårigheter att få jobb i . är invandrare från och har bott i . Hon förstår inte arbetsmarknadspolitiken i vårt land. I har hon arbetat som sjuksköterska och i botten har hon fyraårigt gymnasium och tvåårig sjuksköterskeutbildning. I fick hon trots detta problem med att få jobb som sjuksköterska. I hemlän är det dessutom brist på vårdpersonal. Felet är att hon har utbildat sig i fel land. Hon har blivit föreslagen att söka in på den svenska sjuksköterskeutbildningen. När och om hon blir antagen får hon reda på om hon kan tillgodoräkna sig sina erfarenheter eller inte. Detta samhällsproblem, som drabbar många fler än , kan åtgärdas genom att det införs allmänna tester som genomförs ofta och vid regelbundet återkommande tillfällen på landets högskolor och universitet, så att en utbildad sjuksköterska som snabbt kan få bevisa sin kompetens och därefter ges möjlighet att få arbeta inom sitt yrke. Vad avser ministern att göra för att lösa problemet med att välutbildade invandrare i inte får jobb inom sina yrkesområden, trots att de har både utbildning och yrkeserfarenhet?