ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12179 · 2003-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:179 om på har frågat statsrådet vad hon avser att göra för att verksamheten vid ska komma i gång såsom var avsett, med avseende på myndighetens lokalisering på i kommun. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först uttrycka min glädje över den goda inledning Akademin har fått på sitt arbete. Under det år som har gått sedan den formellt inrättades av regeringen har Akademin vinnlagt sig om ett starkt namn inom och utom . som den här i landet har upprättat en nära samverkan med myndigheter och andra organisationer har Akademin knutit till sig ett mycket namnkunnigt internationellt råd. Akademin har inlett en betydande utbildningsverksamhet. har Akademin bland annat fått i uppdrag att tillsammans med två andra europeiska institutioner utveckla EU:s gemensamma utbildning inför krishanteringsinsatser, som den har blivit invald i den internationella sammanslutningen för institutioner inom utbildning för fredsbevarande insatser, IAPTC. Utsikterna ter sig härmed utmärkta att regeringen ska kunna uppnå sin målsättning att i Akademin inrätta en myndighet som kan förstärka samstämmigheten i svenska krishanterings- och fredsinsatser och lyfta fram svenskt kunnande i det internationella samarbetet på området. Regeringens avsikt med att förlägga Akademins huvudkontor till i kommun var dels att tillvarata det kunnande som finns i området, inte minst genom närvaron på av en av utbildningsskolor, dels att bidra till att understödja den lokala utvecklingen i med omnejd. I förverkligandet av denna avsikt har Akademin @ i motsats till det intryck har fått @ genomfört sin hittillsvarande utbildningsverksamhet på . Denna har rönt stor uppskattning bland deltagare från och utlandet. Av Akademins anställda på är en tjänst avsatt helt för Akademins förvaltning; övriga anställda arbetar helt eller till största del med genomförande och utveckling av Akademins utbildningsverksamhet. För att underbygga sitt samarbete med regionala organisationer har Akademin, utöver sitt löpande samarbete med , bland annat inrättat ett regionalt nätverk för internationell konflikt-, kris- och katastrofhantering. I nätverket ingår bland andra i , folkhögskolor, myndigheter, frivilligorganisationer och kommuner. I syfte att ytterligare förbättra förutsättningarna för Akademins verksamhet på har myndigheten inlett förhandlingar med sin hyresvärd om att göra den anpassning av lokalerna till Akademins behov nämner. Akademin har goda förhoppningar om att kunna nå en överenskommelse. I tillägg till sitt arbete på huvudkontoret på har Akademin också genomfört verksamhet i och andra platser i landet. Detta kommer Akademin i enlighet med regeringens avsikt att fortsätta med, bland annat för att underlätta för tillvaratagandet av den samlade förmåga som finns på olika håll i . Avslutningsvis vill jag nämna att jag har förstått av Akademin att de är mycket måna om att vidga och fördjupa de kontakter de har med och dess ledamöter, också i form av besök i samband med någon av Akademins kommande aktiviteter på . Det är mycket positivt.
frs · GR12180 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:180 om infrastrukturen i södra har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att väg 13 eller väg 19 blir en nationell angelägenhet. Väg 13 och väg 19 är redan nu nationella angelägenheter genom att de är delar av det statliga vägnätet med som ansvarig för väghållningen. Väg 13 och väg 19 tillhör dock inte det nationella stamvägnät, som beslutade om 1993. I är europavägarna E4, E6, E22 och E65 nationella stamvägar, vilket innebär att har ansvaret för den långsiktiga investeringsplaneringen, medan har det ansvaret för övriga statliga vägar. har således kontakt med det nationella stamvägnätet via E65. Jag har inte för avsikt att föreslå någon ändring av det nationella stamvägnätets omfattning. har, precis som alla andra län, upprättat ett förslag till länsplan för regional transportinfrastruktur för perioden 2004@2015. har för det ändamålet fått en preliminär planeringsram på . Det kan noteras att har prioriterat ett relativt stort antal investeringar på både väg 13 och väg 19 i sitt planförslag. Regeringens uppgift är nu att granska och utvärdera länsplanerna för att därefter besluta om definitiva ramar till länen. Utgångspunkt för regeringens granskning är de transportpolitiska målen.
frs · GR12181 · 2003-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:181 om kränkningar inom Försvarsmakten har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att kränkningar från befäl av värnpliktiga upphör. Jag håller med om att det inte är acceptabelt att värnpliktiga utsätts för förödmjukande behandling och olagliga bestraffningar under sin värnpliktstjänstgöring. Det resultat som undersökning Värnpliktiga @ Andra klassens medborgare visar är nedslående. Självfallet finns det från regeringens sida ingen acceptans för att befäl inom Försvarsmakten använder förödmjukande ord och uttryck i kontakten med värnpliktiga. Sådant beteende kan dessutom vara straffbart som förtal eller förolämpning enligt . Frågor om de värnpliktigas situation finns ständigt med i mina dialoger med Försvarsmakten och jag kan notera att Försvarsmakten själv beskriver sin syn som "nolltolerans" när det gäller kränkande behandling av värnpliktiga. Tyvärr finns det försvarsmaktspersonal som inte lever upp till de höga krav som ställs på en officer, vars primära uppgift är att försvara landets oberoende och demokratiska system. Det är emellertid ett mindre antal officerare som inte motsvarar kraven, men dessa skadar inte bara de värnpliktiga, utan även de kolleger som håller sig till gällande regler och värderingar. Regeringen avser att vidta flera åtgärder för att öka de totalförsvarspliktigas rättssäkerhet. I budgetpropositionen har regeringen aviserat att den, för att förbättra den enskildes rättssäkerhet vid värnplikt eller civilplikt, har för avsikt att inom Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) inrätta en funktion för information i rättsfrågor för de totalförsvarspliktiga. SPF bör fullgöra uppgiften genom att informera om de rättigheter som de totalförsvarspliktiga har under fullgörande av värnplikt eller civilplikt. De totalförsvarspliktiga ska kunna vända sig direkt till SPF och få upplysning om vilka rättigheter de har och hur dessa kan tas till vara. Informationen om de totalförsvarspliktigas rättigheter som SPF ska lämna bör även kunna riktas till officerare och andra som har utbildningsuppgifter inom totalförsvaret. SPF ska även genom vägledande och rådgivande verksamhet samt genom egna initiativ främja personalvården för totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt. SPF bör exempelvis genom besök vid utbildningsplatser skaffa sig en uppfattning om hur de totalförsvarspliktigas rättigheter tillgodoses under utbildningen och lämna förslag till förbättringar vid eventuella brister. Till detta har regeringen för avsikt att ge Försvarsmakten i uppdrag att redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtar för att få förekomsten av bland annat grå arbetskraft, olagliga bestraffningar och kränkande behandling att upphöra. Detta mål når vi bland annat genom bättre utbildning av officerare och en fortsatt öppen dialog mellan de värnpliktiga och de utbildningsansvariga officerarna.
frs · GR12182 · 2003-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:182 om värnpliktigas sjukskrivningar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att personal inom Försvarsmakten respekterar den medicinska bedömningen som läkare och sjuksköterskor gör gällande de värnpliktigas hälsa. Enligt min uppfattning måste sjukskrivna självfallet få möjlighet till den vila eller återhämtning som krävs beroende på vilken skada eller sjukdom som föreligger. Detta är något som måste respekteras inom Försvarsmakten. Sjukskrivna värnpliktiga ska inte kommenderas till att utföra olika typer av arbetsuppgifter. Det medicinska uttalande som en läkare eller en sjuksköterska gör baseras på en helhetsbedömning av patientens allmäntillstånd och kan inte omprövas av en arbetsgivare eller, som i dessa fall, befäl som inte har erforderlig medicinsk kompetens. Som har anförts i svaret på fråga rörande kränkningar inom Försvarsmakten (fråga 2003/04:181) avser regeringen att vidta flera åtgärder för att öka de totalförsvarspliktigas rättssäkerhet. Bland annat har regeringen i budgetpropositionen aviserat att den inom Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) avser inrätta en funktion för information i rättsfrågor med mera för de totalförsvarspliktiga för att förbättra den enskildes rättssäkerhet vid civil- eller värnplikt. Till detta avser regeringen ge Försvarsmakten i uppdrag att redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtar för att få förekomsten av bland annat grå arbetskraft, olagliga bestraffningar och kränkande behandling att upphöra. Häri ligger även frågan om sjukskrivna värnpliktiga som tvingas till tjänstgöring.
frs · GR12183 · 2003-11-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:183 om villkoren för allmännyttans hyresförhandlingar har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att genomföra för att hyresförhandlingar ska baseras på självkostnadsprincipen och därmed förhindra oskäliga hyror. Som bakgrund för sin fråga redogör för olika transaktioner med syfte att kringgå eller bryta mot lagen om allmännyttiga bostadsföretags utdelningsbegränsning. Jag vill till att börja med understryka att jag håller med om att det är viktigt att hyresförhandlingar baseras på korrekta ingångsvärden. Att verksamheten bedrivs utifrån en långsiktig självkostnadsprincip är en av grundvalarna för allmännyttig bostadsverksamhet. Det är också mot denna bakgrund som regeringen lade fram och beslutade om lagen om allmännyttiga bostadsföretag. Även om det i den så kallade allbolagen @ till skillnad från den föregående tillfälliga lagstiftningen @ inte finns några direkta sanktioner mot överträdelser av utdelningsbegränsningen för de allmännyttiga bostadsföretagen så kvarstår ändå det faktum att det rör sig om lagbrott. De allmännyttiga bostadsföretagen ska lämna uppgift till om beslutad utdelning och hur denna beräknats. Jag förutsätter att bostadsföretagen och kommunerna har för avsikt att följa lagstiftningen. Jag förutsätter emellertid också att länsstyrelserna är uppmärksamma även på de transaktioner utöver rena aktieutdelningar som också träffas av utdelningsbegränsningen. Allbolagen har varit i kraft , och den tillfälliga så kallade stopplagen gällde för utdelningar till och med sista juni . Jag tycker att det är för tidigt att uttala sig om vad som bör göras om det trots allt skulle visa sig finnas behov av förtydliganden eller kompletterande regler, men jag kommer självklart att följa utvecklingen noga.
frs · GR12184 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:184 om förutsättningarna för småskaliga slakterier har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta tillkomsten av fler småskaliga slakterier och därmed bättre förutsättningar för lokal produktion och konsumtion av livsmedel. Jag håller med om att det är viktigt ur många aspekter att det finns goda förutsättningar för lokal produktion och konsumtion av livsmedel. Den småskaliga livsmedelsproduktionen och annan differentiering innebär ett alternativ för lantbrukare att framgångsrikt driva sitt landsbygdsföretag. Småskaliga slakterier är intressanta ur flera perspektiv, inte minst då det handlar om djurskyddsaspekter, eftersom fler slakterier ofta innebär kortare transporter. Frågan om de, per kilo kött räknat, högre besiktningsavgifterna för småskaliga slakterier jämfört med motsvarande avgifter för storskaliga slakterier föranledde regeringen att ge ett uppdrag till om att se över avgiftssättningen för veterinärbesiktning i tamboskapsslakterier. förbereder nu införandet av ett nytt system. Myndigheten beräknar att avgifterna för småskaliga slakterier och renslakterier ska minska med . Inom EU har man förhandlat om nya regler för livsmedelshygien. Syftet med omarbetningen av regelverket är bland annat att förenkla befintlig lagstiftning på EG-nivå. De nya reglerna är ännu inte färdigbehandlade av , men kommer troligen bland annat att innebära att mobila slakterier tillåts även för andra djurslag än ren, samt att vissa möjligheter ges till förenklad köttbesiktning. gav regeringen i uppdrag till bland annat och att göra en genomgång av myndigheternas föreskrifter och allmänna råd som berör företagande, samt redovisa åtgärder som planeras att vidtas eller redan vidtagits, allt i syfte att minska den administrativa bördan för företag. Våren gav också regeringen i uppgift att inom sitt ansvarsområde kartlägga svårigheter för befintliga småskaliga livsmedelsföretag och hinder för nyetableringar. Ett av de problem som redovisades handlade om livsmedelstillsynen, om brister vad gällde likvärdighet i denna mellan kommuner med mera. På arbetar vi med ett förslag till nya direktiv för hur livsmedelstillsynen ska bedrivas i landet. Vårt syfte med detta förslag är att förbättra kvaliteten såväl som likvärdigheten i tillsynen. Ambitionen är att detta förslag ska kunna presenteras i en departementspromemoria . Regeringen arbetar således inom många olika områden för att underlätta för den lokala produktionen och konsumtionen av livsmedel.
frs · GR12185 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:185 om hotad salmonellafrihet har frågat mig vad jag avser att göra för att staten genom fortsatt delansvar för zoonoslagens kostnader ska säkerställa att unika salmonellafrihet kan vidmakthållas. Enligt zoonoslagstiftningen ersätts producenterna för kostnader i samband med zoonosutbrott om de är med i ett frivilligt kontrollprogram. Utan sådan anslutning kan de få . Ersättningen kan dock jämkas om de på något sätt är medvållande till utbrottet. är ansvarig myndighet för zoonosbekämpningen och för beslut om ersättning enligt zoonoslagstiftningen. I det aktuella fallet har drabbade producenter erhållit ersättning. Staten måste emellertid kunna kräva kompensation av den som vållat ett utbrott. Detta ändrar inte zoonoslagstiftningens ersättningsregler och påverkar inte heller förutsättningarna för att vidmakthålla unika salmonellafrihet.
frs · GR12186 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:186 om missbruket på våra kriminalvårdsanstalter har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att våra kriminalvårdsanstalter ska bli narkotikafria. Jag delar uppfattning att landets fängelser är en mycket viktig arena när det gäller att bekämpa narkotikamissbruket. Det är mot den bakgrunden som regeringen har anslagit för en satsning inom kriminalvården mot narkotika. Målsättningen med satsningen är bland annat att kraftigt minska införseln av narkotika i våra anstalter och att erbjuda intensifierat motivations- och behandlingsarbete. Redan efter satsningens första år har antalet motivations- och behandlingsplatser inom kriminalvården mer än fördubblats, sex narkotikahundar köpts in och frågan om tekniska hjälpmedel för att spåra narkotika utreds. Utöver nämnda satsning, har regeringen gett kriminalvården författningsstöd att störa ut otillåten mobiltelefontrafik på anstalterna samt föreslagit en lagändring som möjliggör en kontroll av alla som passerar in i häkten och slutna anstalter. Kriminalvården har också begränsat möjligheterna till penningtransaktioner till och från intagna och kommer också att införa kontantlösa system i anstalterna. Ett viktigt syfte med dessa åtgärder är att försvåra hanteringen av narkotika. Avslutningsvis vill jag framhålla att möjligheten för intagna att kunna vistas i en narkotikafri miljö är en mycket viktig fråga för mig. Det är därför med glädje jag kan konstatera att det finns helt narkotikafria anstalter där personer som aldrig missbrukat eller varit i kontakt med narkotika kan avtjäna sina straff.
frs · GR12187 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:187 om droger på Internet har frågat justitieministern vad han avser att göra för att kartlägga och nå de grupper som lockas att testa nya droger via Internet. Jag besvarar frågan eftersom ansvaret i regeringen för denna fråga vilar på mig. Den svenska narkotikapolitiken bygger på att vi ska möta narkotikaproblemet genom att både begränsa utbudet genom olika typer av kontrollinsatser och att begränsa efterfrågan av narkotika genom olika efterfrågebegränsande åtgärder. En viktig del i detta arbete är att främja samordning mellan olika huvudmän och att hitta metoder att förebygga narkotikamissbruk i olika grupper. Detta är också något som klart framgår av den av godkända narkotikahandlingsplanen. För att genomföra handlingsplanens intentioner genomför den nationelle narkotikasamordnaren nu en rad olika aktiviteter inom alla de områden som är prioriterade i handlingsplanen. Som ett led i detta arbete har en arbetsgrupp inom , med stöd från den narkotikapolitiske samordnaren, presenterat en särskild rapport om narkotikabrottslighet på Internet. I den rapporten finns en rad förslag till åtgärder som bland annat syftar till att öka den upplevda risken för upptäckt samt att förbättra identifiering och lagföring av personer som använder Internet för brottsliga ändamål. Dessa förslag kommer i första läget att hanteras vidare inom ramen för .
frs · GR12188 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:188 om asylsökande kvinnor har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att öka kunskapen på berörda myndigheter om kvinnors flyktskäl och för att lagen om att ta särskild hänsyn till förföljelse på grund av kön ska tillämpas. Bestämmelsen i utlänningslagen, som infördes , om att personer kan beviljas uppehållstillstånd bland annat på grund av att de känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin könstillhörighet har kommit att tillämpas i ett begränsat antal ärenden. Detta bekräftas av den analys och utvärdering av nämnda bestämmelse och dess tillämpning som på regeringens uppdrag gjorde i samarbete med . I utvärderingen konstaterades att man i stället för skyddsbestämmelsen om förföljelse på grund av kön kan tillämpa andra bestämmelser i samma situation, till exempel flyktingbestämmelsen och tortyrbestämmelsen. Resultatet av utvärderingen ledde fram till att regeringen beslutade att tillsätta en utredare för att föreslå författningsändringar som är nödvändiga för att personer som känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska kunna betraktas som flyktingar enligt Genèvekonvention. Utredningen kommer bland annat att analysera olika situationer, däribland risk för så kallad hedersrelaterad brottslighet, vilka kvinnor kan drabbas av och som kan åberopas som asylskäl. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . och har i sin rättstillämpning tillgång till en omfattande rapportering angående situationen i de asylsökandes hemländer. De har dessutom mycket goda möjligheter att genom flera kanaler söka detaljerad kunskap om särskilda frågor, däribland förekomsten av hedersrelaterad brottslighet. Både och arbetar med utbildningsinsatser när det gäller genusrelaterade frågor. har på uppdrag av regeringen utarbetat riktlinjer för hur kvinnors skyddsbehov bättre ska uppmärksammas i asylprocessen. redovisade verket på regeringens uppdrag, som en uppföljning, hur riktlinjerna har tillämpats och ska tillämpas framöver. Det framgick av redovisningen att några regioner har haft en omfattande verksamhet, bland annat har det så kallade hedersbegreppet diskuterats vid föreläsningar av expertis på området för delar av verkets personal. Införandet av riktlinjerna har inte skett med samma hastighet i regionerna. Regionerna har också haft olika sorters utbildningar. Frågor som berör kvinnors skyddsbehov kommer även i fortsättningen att vara högt prioriterade av myndigheterna. Jag anser att det är viktigt att arbete med att genomföra riktlinjerna om kvinnors skyddsbehov i asylprocessen fullföljs så att alla regioner befinner sig på samma nivå. Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa hur myndigheterna arbetar med frågan om kvinnors asylskäl.
frs · GR12189 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:189 om ett EU öppet för alla demokratiska länder i har frågat mig om jag avser att verka för att samtliga de europeiska länder som uppfyller kraven får möjligheter att bli medlemmar i . Jag delar helt uppfattning om EU:s betydelse för spridning av demokratin, ökad säkerhet och ekonomisk tillväxt och välstånd. Det är också vår utgångspunkt att samtliga europeiska länder som uppfyller EU:s krav för medlemskap också har möjlighet att bli medlemmar i unionen. Det ligger både i unionens och i berörda länders intresse att stimulera till ett allt närmare samarbete och att inga nya skiljelinjer mellan länder i skapas. Detta är också ett viktigt mål i den omfattande dialog som förs inom ramen för de olika samarbetsprocesser, till exempel Stabiliserings- och associeringsprocessen och , som EU genomför tillsammans med andra europeiska länder, och för det stöd som EU ger till ländernas reformpolitik. Graden av anpassning till EU:s kriterier och regelverk påverkar vart och ett av dessa länders möjligheter att utveckla sin relation till EU ytterligare.
frs · GR12190 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:190 om förslagen om en EU-militär har frågat mig om jag avser att göra gemensam sak med eller på andra sätt stödja hans arbete för att bevara den fulla rätten till neutralitet inom EU, även efter konstitutionens ratificerande. I den pågående regeringskonferensen väntas flera förslag till vidareutveckling av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken diskuteras. Regeringen kommer inte att ta definitiv ställning i dessa förhandlingar förrän fattat sitt beslut med anledning av regeringens skrivelse 2003/04:13. Min utgångspunkt är dock att många av de förslag som konventet presenterade kan utgöra positiva bidrag till EU:s framtida förmåga att verka för fred och säkerhet i sin omvärld. Som en följd av ett svensk-finskt initiativ har EU gjort stora framsteg i arbetet med att bygga upp en struktur och kapacitet för att kunna stödja den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken med olika former av civila och militära fredsfrämjande insatser. Min uppfattning är att detta arbete måste fortsätta. I detta ingår en förstärkt krishanteringskapacitet för att kunna genomföra även mer komplexa och krävande insatser än . Låt mig konstatera att inget av de förslag som diskuteras påverkar möjligheter att fortsätta föra en militärt alliansfri politik. Dessutom väntas den nya konstitutionen, precis som dagens fördrag, fastställa att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken inte ska "påverka den särskilda karaktären hos vissa medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik". Regeringen ställer sig däremot avvisande till några av konventets förslag av andra anledningar än av hänsyn till vår alliansfrihet. Jag delar helt kritiska syn på konventets förslag om dels ett strukturerat samarbete för militär kapacitetsutveckling, dels ett närmare samarbete om ett ömsesidigt försvar för en grupp av stater. Dessa förslag riskerar att splittra och skapa onödiga skiljelinjer mellan medlemsstaterna inom EU. Därmed riskerar man också att försvaga den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och det bidrar inte till att förstärka EU:s möjligheter att förebygga och hantera kriser. Dessa utgångspunkter har statsministern redan framfört under de informella samtal om försvarsfrågorna som ägde rum vid i den 16@17 oktober. Det visade sig då finnas ett brett motstånd mot vissa av konventets förslag på försvarsområdet, från både Natomedlemmar och alliansfria och neutrala stater. Jag avser framföra regeringens utgångspunkter igen när regeringskonferensen formellt ska diskutera försvarsfrågorna , och jag föreställer mig att kommer att framföra ett liknande budskap. är vår viktigaste säkerhetspolitiska partner, och på samma sätt som tidigare kommer och att hålla nära kontakt i dessa frågor.