ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11792 · 2003-04-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:792 av () till statsrådet om insatser för äldre och funktionshindrade Kommunerna verkställer inte sina egna beslut om insatser för äldre och funktionshindrade. väntade över 5000 personer på hjälp de fått rätt till enligt . En enkät till landets samtliga kommuner visar att det fanns 2500 beslut enligt socialtjänstlagen och 2800 beslut enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, som inte var verkställda. Framför allt gäller besluten särskilt boende för äldre och kontaktperson eller bostad med särskild service till funktionshindrade. I hälften av fallen hade de äldre väntat eller mer på att få en plats i särskilt boende. Ännu längre var väntetiden för den som har rätt till hjälp enligt LSS. Vad avser statsrådet att göra för att rätta till dessa tydliga brister när det gäller rättssäkerhet, och som slår hårt på enskilda människors möjlighet att leva ett värdigt liv?
fr · GQ11793 · 2003-04-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:793 av () till justitieminister om besöksförbud på Jag har fått rapporter från kriminalvårdsanställda att det inte är alldeles ovanligt att kvinnor som blivit misshandlade av sina män tvingas att besöka dem på anstalten. Följande situation har jag fått beskriven för mig: Den för misshandel dömda och intagna mannen begär besökstillstånd för den kvinna som han tidigare misshandlat. Han söker alltså tillstånd av den misshandlade kvinnan, oftast hans fru, sambo, före detta fru eller före detta sambo, ska få komma till anstalten och besöka honom. Eftersom kvinnan är brottsoffer så ringer anstalten till henne och frågar om hon vill komma till mannen och besöka honom. Kvinnan svarar då att hon måste komma, hon vågar inget annat för då får hon lida för det . En utsatt kvinna uttryckte det så här: "Det skulle vara förbjudet för ett brottsoffer att besöka anstalten. Jag ställs inför en orimlig situation. Säger anstalten nej så vore det en befrielse för mig." Även för anstaltspersonalen är det jobbigt att tvingas bevilja besökstillstånd till en misshandlad kvinna som de vet egentligen inte vill komma dit. Men anstaltspersonalen har ingen möjlighet att stoppa det. Problemet berör inte enbart misshandlade kvinnor utan det finns även exempel på intagna som söker besökstillstånd för ett barn som han dömts för sexuella övergrepp på. Det är givetvis mycket svårt för barnet att säga nej till att komma dit och besöka honom. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga ministern följande: Är justitieministern beredd att vidtaga några åtgärder för att skydda de brottsoffer som mot sin vilja tvingas besöka sin gärningsman på anstalten?
fr · GQ11794 · 2003-04-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:794 av () till utbildningsminister om kvalificerad yrkesutbildning Osäkerheten sprider sig i landet bland utförare av kvalificerad yrkesutbildning. senast visar det sig att de anordnare som fått utbildningar prioriterade får besked om att kommer att avvakta med beslut om nya utbildningsstarter . Det påverkar över 100 utbildningar i som stoppats genom statens agerande. Detta kan även påverka utbyggnaden av KY under 2004@2005. Det hänvisas till ett kärvt budgetläge och därmed skjuts den planerade volymökningen , medan det faktiska problemet redan uppstod vid budgethanteringen . I innebär detta att alla planer på en hälsoterapiutbildning måste läggas på is och såväl anordnare som intresserade är utlämnade att avvakta vårpropositionen. Stora resurser har redan lagts ned på information som kan gå förlorad. I det knapphändiga meddelande som gått ut till anordnare som får planerna kullkastade, anges att regeringen inte tappat intresset för KY trots detta, som inser att uteblivna beslut kan ställa till stora problem för anordnarna. Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att säkerställa att de planerade och prioriterade utbildningarna kan komma i gång som planerat?
fr · GQ11795 · 2003-04-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:795 av () till justitieminister om utvisning efter avtjänat straff Den som är sjuk har rätt till vård. Det gäller även den som sitter i fängelse, oavsett medborgarskap. Utländska medborgare blir inte sällan utvisade efter avtjänat fängelsestraff, även om de är i fortsatt behov av vård på grund av sjukdom eller smitta. För den som till exempel är hivsmittad krävs regelbundna läkarbesök och behandling med bromsmediciner. Om behandlingen avbryts riskerar sjukdomen att bryta ut vilket leder till en säker död. Denna vård är mycket kostsam och omöjlig att få i många länder. Konsekvensen av en utvisning för en hivsmittad till dessa länder är enligt min mening detsamma som att utfärdar dödsdomar. Vid mindre allvarliga sjukdomar kanske utvisningen inte innebär ett hot mot livet, men den utvisade riskerar att drabbas av ett försämrat hälsotillstånd. Rätten till liv och hälsa är en grundläggande mänsklig rättighet vilket kommer till uttryck i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. I artikel3 sägs att alla har rätt till liv och i artikel25 står bland annat att alla har rätt till hälsa och trygghet i händelse av sjukdom. Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna stadgar i artikel2 att allas rätt till liv ska skyddas genom lag. Trots detta medverkar till att riskera människors liv och hälsa genom att sjuka människor blir utvisade efter avtjänat straff. Vilka åtgärder tänker justitieministern vidta för att förhindra att sjuka och hivsmittade personers liv och hälsa riskeras vid utvisning efter avtjänat straff?
fr · GQ11796 · 2003-04-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:796 av () till försvarsminister om skogsbrandsbevakning Skogen är en oerhört viktig näring för . Den svarar för av landets export och är därmed största nettoexportör. Förutom att skogen har stor betydelse för skogsproduktion så har den även stor betydelse för friluftslivet. Svensk allemansrätt gör att många människor vistas i skogen och gör bland annat upp eldar för att grilla korv och liknande. Det leder ganska ofta till skogsbränder. Den svenska allemansrätten ska vi vara rädda om, men då innebär det också att samhället måste ta ansvar för bevakning av skogen. har avsagt sig rollen att organisera och finansiera det nationella systemet för skogsbevakning, men har inte tagit ansvar för att skapa en acceptabel ny lösning. De allmänna intressena i den frågan är så stora så jag anser att det är samhällets sak att ansvara för en fungerande skogsbrandsbevakning. Det är viktigt att hitta en lösning så fort som möjligt. Det smidigaste vore att med sitt nationella ansvar stöttar länsstyrelser och kommuner. Jag anser att Försvarsdepartementet bör ge uppdraget att ta ansvar för att organisera och genomföra ett nationellt skogsbrandsflyg 2003 samt att utreda en lämplig modell för en lösning efter 2003. Min fråga till försvarsministern är därför: Vad avser försvarsministern att vidta för åtgärder för att landets skogar ska ha fortsatt brandbevakning?
fr · GQ11797 · 2003-04-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:797 av () till försvarsminister om sotningsmonopolet Det kan konstateras att ett fåtal av politikområden har blivit så grundligt utredda och undersökta som sotningsmonopolet. Ända har det funnits utredningar, betänkanden och skrivelser från involverade instanser. Trots detta har vi ett omodernt sotningsväsende där statens ambitioner inte går i takt med kommunernas. har sagt att det inte finns skäl till att invänta de utvärderingar som regeringen nu hänvisar till. Även om utskottet kan förstå betydelsen av att se effekterna av avregleringar inom andra områden, till exempel taxi- och elmarknaden. Bedömningen, som ett enigt utskott gör, är att detta inte har någon relevans i frågan om att förbättra konkurrens inom sotningsväsendet. Min fråga till försvarsministern är: Avser ministern att vidta åtgärder för att avveckla det så kallade sotningsmonopolet?
fr · GQ11798 · 2003-04-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:798 av () till utrikesminister om tvångssterilisering av romer i Enligt den publicerade rapporten and Soul, utgiven av i och i Kosice, är tvångssterilisering av romska kvinnor ett utbrett problem i . Rapporten baserar sig på 230 intervjuer med kvinnor från 40 romska bosättningar och beskriver sammanlagt 110 fall där romska kvinnor blivit steriliserade i samband med en förlossning utan att ha gett sitt medgivande till det. Rapporten talar vidare om en omfattande allmän diskriminering inom sjukvården: romska kvinnor placeras i separata salar, romska patientjournaler märks med bokstaven "R" och ambulanspersonal uppges vägra att åka ut till romska bosättningar. De steriliserade kvinnorna vittnar om en rättslöshet gentemot sjukvården. Utan förklaring blir de strax före förlossningen, när de har svåra värkar eller är omtöcknade av bedövning, tillsagda att skriva sitt namn på några papper. Först i efterhand inser kvinnorna att de blivit steriliserade. Eftersom analfabetismen är utbredd bland romer i har kvinnorna givetvis ytterst små möjligheter att hävda sina rättigheter. Även uppger sig ha tagit emot vittnesmål om tvångssteriliseringar från romska kvinnor. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta med anledning av uppgifterna om tvångssterilisering av romer i ?
fr · GQ11799 · 2003-04-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:799 av () till statsrådet om SJ:s avtal om tågtrafik På grund av ekonomiska problem försöker SJ röja upp i ingångna avtal. Det avtal som finns med Tåg i Bergslagen anses olönsamt och ska omförhandlas enligt SJ. SJ kommer inte att fortsätta köra tåg i Bergslagen på dagens villkor. Detta trots att avtalet ger länstrafiken en ensidig rätt till förlängning . SJ:s agerande går ut över den livsviktiga regionala trafiken som stöds av fyra län och Rikstrafiken. Befolkningen i får inte den trafik de blivit lovade. Agerandet är också moraliskt förkastligt. Detta är ett statligt ägt bolag som inte lever upp till sina åtaganden i ett juridiskt bindande avtal. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att SJ håller ingångna avtal?
fr · GQ11800 · 2003-04-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:800 av () till statsrådet om E20 som motorväg Statsministern har vid partikongressen i intervjuats av GT, vilket publicerades . Låt mig citera artikeln: "Hur ser du på svikna löften om en färdigbyggd motorväg till 2007? - Jag tycker att denna vägdiskussion känns lite tröstlös och personligen fattar jag inte varför detta inte ordnas. Det är faktiskt lite märkligt och vi får väl titta på frågan igen. Tillväxtregionen har högsta prioritet och måste ha goda förbindelser. För övrigt gäller detta också ." och den så kallade motorvägen mellan huvudstad, , och andra stad, , E20, utgör en av de viktigaste transportlänkarna till norra största hamn saknas i intervjun. Detta trots att kommunerna längs är överens att behöver bli en motorväg. En utbyggnad skulle enligt beräkningar rädda 350 människoliv . säger att E20 är viktigaste vägförbindelse för godstransporter mellan och . E20 är den kortaste vägen mellan och . Har statsrådet gjort bedömningen att E20 inte behöver prioriteras för en utbyggnad till motorväg?
fr · GQ11801 · 2003-04-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:801 av () till statsrådet om utredningen om flyktingstatus för personer som är förföljda på grund av kön eller sexuell läggning Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som skulle se över reglerna om flyktingstatus för personer som är förföljda på grund av kön eller sexuell läggning. Det tog innan utredningen verkligen blev tillsatt och ytterligare innan arbetet kom i gång. Förhoppningsvis innebär inte regeringens hantering av den här utredningen att man är ointresserad av sakfrågorna. Man blir dock tveksam när man ser hur utredningen är sammansatt. Som sakkunniga och experter till den särskilde utredaren finns i stort sett bara jurister som företrädare för . Däremot finns inga företrädare för de frivilligorganisationer som arbetar med flyktingfrågor och företräder asylsökande som åberopat förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. Sådana organisationer kan tillföra utredningen viktiga erfarenheter. Det är inte okänt att frivilligorganisationernas syn på hur flyktingpolitiken fungerar ofta skiljer sig från myndigheternas uppfattning. När frivilligorganisationer har begärt att få representation i utredningen har avvisat detta med motiveringen att det räckt med att statliga myndigheter är representerade. Ett sådant agerande tyder på bristande förståelse för myndigheters och frivilligorganisationers skilda roller. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att ge frivilligorganisationer representation i utredningen om flyktingstatus för personer som är förföljda på grund av kön eller sexuell läggning?
fr · GQ11802 · 2003-04-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:802 av () till näringsminister om växande löneklyftor Den nya postchefen har presenterats liksom den nye styrelseordföranden. Posten är ett stort och mycket viktigt statligt företag som under alla förutsättningar måste fungera väl, men i synnerhet om ambitionen att hela ska ha likvärdiga villkor till tillväxt ska kunna uppfyllas. Självfallet måste chefer i stora företag oavsett om de är statliga eller privata ha bra betalt. Reaktionerna har dock varit starka mot att den nye postchefen erhåller en månadslön som inte ens utgör en hel årslön för många anställda inom till exempel vård- och omsorgssektorn. Därmed växer löneklyftorna som förståelsen för sparbeting inom stat, landsting och kommuner blir svårare att uppnå. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att förhindra stötande höga lönesättningar till chefer inom den statliga sektorn?
fr · GQ11803 · 2003-04-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:803 av de () till justitieminister om brott mot funktionshindrade Det är vanligt att brott mot funktionshindrade inte polisanmäls. I de fall de anmäls visar det sig att polisen har dåliga kunskaper om olika funktionshinder. Personligen blir jag minst sagt upprörd när det i tidningen nr3 framkommer att polisen hoppas att man har möjlighet att verka för att rättssäkerheten ska omfatta även funktionshindrade. Jag har för min del utgått ifrån att alla omfattas av svensk rättssäkerhet , . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att garantera att rättssäkerheten även omfattar funktionshindrade?
fr · GQ11804 · 2003-04-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:804 av de () till miljöminister om hinder på grund av miljökrav för bostadsbyggandet i storstäder Gällande lagar, till exempel , gör ingen skillnad på om hus byggs på landet eller i en storstad. Samma krav på till exempel bullernivåer gäller. Var och en förstår att det är en stor skillnad när det gäller bullernivåer om man ska bygga i eller utanför . Problemet är inte att det går att bygga i med gällande lagstiftning. Problemet är att byggandet av bostäder stoppas i med hänvisning till befintlig lagstiftning. Det kan inte vara rimligt att samma miljökrav fullt ut ska gälla i en storstad som på landsbygden. Är ministern beredd att se över befintlig miljölagstiftning så att det blir lättare att bygga bostäder i storstäderna?
fr · GQ11805 · 2003-04-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:805 av de () till statsrådet om infrastrukturpengar till Landshövdingen i redovisade det uppdrag han fått från regeringen att kartlägga förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande i . Det framkommer tydligt att det inte är många lägenheter som kommer att byggas om inte diverse vägutbyggnader blir av i . Regeringens vallöfte om 120000 nya lägenheter har redan av ansvarigt statsråd tagits tillbaka. Ska det bli mer än en tumme av vallöftet om 120000 lägenheter måste tillföras ett rejält investeringsanslag för infrastruktursatsningar. är missgynnad när det gäller såväl väganslag som anslag till spår- och kollektivtrafik. Avser statsrådet att tillse att åtminstone får investeringsanslag för infrastruktursatsningar i proportion till sin folkmängd?
fr · GQ11806 · 2003-04-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:806 av () till statsrådet om kommunikationer för pendlare i reser alltfler allt längre till och från sitt arbete @ inte minst i . har pendlingen ökat kraftigt både mellan kommunerna i länet och över länsgränserna. Det är dessutom en utveckling som accelererar @ inte minst i förhållande till . Utvecklingen innebär att arbetsmarknader växer ihop, att företag får lättare att anställa den personal man behöver och att människors möjligheter att kombinera arbete och ett bra boende ökar. Regionförstoringen ställer emellertid ökade krav på förutsägbarhet, långsiktighet och säkerhet i kommunikationerna. Den som exempelvis väljer att bo i och arbeta i gör ett stort och viktigt val i sitt liv. Då kan inte SJ dra in den linje den enskilde är beroende av eller förändra tidtabellen med kort varsel. Ett sådant exempel är att en av de viktigaste avgångarna från till , med stor säkerhet tas bort i SJ:s nya tidtabell. På samma sätt krävs att pendlare kan lita på att man inte riskerar förseningar till följd av brist på lok, förare eller andra brister i infrastrukturen. I förlängningen innebär sådana brister i säkerhet och förutsägbarhet att människor får en besvärligare vardag med färre valmöjligheter och att företag och andra arbetsgivare får svårare att rekrytera den personal man söker, med minskad tillväxt och välfärd som följd. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att säkerställa goda, stabila och förutsägbara kommunikationer för pendlarna i ?
fr · GQ11807 · 2003-04-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:807 av () till finansminister om bostadsrättsföreningar och samhällsservicen Som oäkta bostadsrättsförening räknas en förening där av verksamheten utgör upplåtelse av bostäder med bostadsrätt till fysiska personer. En sådan förening beskattas på sedvanligt sätt för inkomst av näringsverksamhet. En status som oäkta bostadsrättsförening leder till en mer oförmånlig beskattning vad gäller både själva föreningen och medlemmarna. Reglerna om vilka bostadsrättsföreningar som ska räknas som äkta eller oäkta tar ingen hänsyn till behovet av samhällsservice i bostadsområdena, till exempel i form av skolor, förskolor, fritidshem och vårdcentraler. Enligt min och mening är detta inte rimligt. Ett aktuellt exempel på konsekvenserna i praktiken kommer från , där en nybildad bostadsrättsförening tvingades säga upp hyreskontraktet för en uppskattad vårdcentral för att föreningen inte skulle klassas som oäkta. Kommun- och bostadsministern har aviserat en översyn av den lagstiftning som leder till att nya bostadsrättsföreningar riskerar att klassas som oäkta. Vidare har , vars slutbetänkande (SOU 2000:34) fortfarande bereds inom , pekat på olika gränsdragningsproblem och tröskeleffekter när det gäller skillnaderna mellan äkta och oäkta bostadsföretag. Det vore naturligt att även den ovan beskrivna problematiken uppmärksammas inom ramen för det fortsatta arbetet. Avser finansministern att ta fram lagförslag som undanröjer risken för att bostadsrättsföreningar som upplåter lokaler för samhällsservice straffas skattemässigt?
fr · GQ11808 · 2003-04-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:808 av () till justitieminister om polisbristen Polisbristen i är ett känt faktum och om inget görs riskerar den att få ödesdigra konsekvenser. har antalet poliser minskat som brottsligheten ökat och blivit grövre. Särskilt drabbade är de mindre orterna i . Invånarna på små orter, som i , känner oro för sin rättstrygghet och företagarna oroas över att utsättas för än fler inbrott än vad de redan utsatts för. drabbas företagare i som har haft upprepade inbrott av svårigheter när de ska försäkra sin verksamhet. Frågan är hur det ska gå om inte problemet med polisbristen får en lösning. Om problemet inte åtgärdas finns en uppenbar risk att företagarna väljer att flytta sin verksamhet från orten. som lider av hög arbetslöshet kommer därigenom att drabbas hårt. Situationen som råder i kommun är inte unik. Flera mindre kommuner i har samma problem. Mot bakgrund av det anförda om polisbristen vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att lösa polisbristen i de mindre orterna i ?
fr · GQ11809 · 2003-04-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:809 av () till utbildningsminister om högskolan i Högskolestyrelsen har fattat beslut om att koncentrera högskolan till ett campus i stället för dagens decentraliserade organisation där campuset är delat på , och . Detta beslut har fattats trots att alla kommuner i är överens att man vill fortsätta jobba i enlighet med dagens organisation. Strategin att samordna högskolan riskerar att göra skolan avsevärt mindre attraktiv då närheten till studenternas hembygd försvinner och den "nya" högskolan utsätts för en betydligt hårdare konkurrens både från och . Högskolan kommer inte kunna konkurrera med närhet, utan oavsett vilken högskola man väljer måste man flytta. Med bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vad avser utbildningsministern att göra för att högskolestyrelsen och kommunerna ska samverka?
fr · GQ11810 · 2003-04-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:810 av () till utbildningsminister om språkstudier i gymnasieskolan Allt färre läser språk i gymnasiet. Enligt en undersökning från har antalet elever med slutbetyg på B-kursen i tyska, franska eller spanska sjunkit från till mellan läsåren 2000/01 och 2001/02. I en alltmer internationell och gränsöverskridande värld är det en bekymmersam signal om färre läser språk. Det är snarare fler än färre som behöver lära sig fler språk för att klara sig och vårt land i en europeisk och global gemenskap. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka språkens ställning i gymnasieskolan?
fr · GQ11811 · 2003-04-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:811 av () till statsrådet om förvar av asylsökande Så kallade förvar för flyktingar är ur humanitär synvinkel ytterst tveksamma. Det saknas i praktiken någon principiell skillnad mellan ett flyktingförvar och ett fängelse, och att behandla flyktingar och asylsökande som brottslingar borde av alla ses som en kränkning av individens rättigheter och integritet. Försvaret för förvaren har därför varit att de används bara i mycket begränsad omfattning och att har bara 110 förvarsplatser. Hur begränsad verksamheten egentligen är kan diskuteras utifrån att så många som närmare 3500 asylsökande låstes in i väntan på att skickas ut ur landet eller att deras asylärende skulle avgöras. Argumentet att förvar används bara i begränsad omfattning torde dock helt falla nu när planerar öka antalet platser från 110 till 250. Jag är medveten om att statsrådet inte kan, eller bör, överpröva myndighets beslut och att han om han gör så kan bli anklagad för ministerstyre. Men ökning av förvarsplatser tyder på ett generellt problem med ett mer repressivt inriktat system för att omhänderta flyktingar som statsrådet rimligtvis bör kunna kommentera. Jag vill mot bakgrund av detta fråga statsrådet om han avser motverka att flyktingpolitiken inriktas mot repression gentemot asylsökande och flyktingar.
fr · GQ11812 · 2003-04-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:812 av () till statsrådet om maktutredning utan invandrare offentliggjorde de los , docent i ekonomisk historia, samt , professor i socialt arbete, att de avgått från den integrationspolitiska maktutredningen. har som syfte att ta fram ett kunskapsunderlag om fördelningen av maktresurser och inflytande mellan personer med invandrarbakgrund och den övriga befolkningen, samt att utveckla och pröva hypoteser om vad som påverkar invandrares och olika invandrargruppers makt och inflytande. Därtill ska utredningen stimulera samhällsdebatten i dessa frågor. Det är allvarligt och anmärkningsvärt att de enda invandrarna som ingått i maktutredningens expertgrupp avgått. har ministern valt att hålla låg profil. Min fråga till statsrådet är: Hur avser statsrådet att agera framöver för att komma till rätta med de brister som de avhoppade forskarna påtalar kring maktutredningen?