ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11464 · 2003-02-03 00:00:00 — Fråga 2002/03:464 av () till statsrådet om mångfalden i offentliga sektorn Många människor i får inte jobb på grund av att de är invandrare eller har utländsk bakgrund. Det är ett oerhört resursslöseri för samhället och leder till en mängd personliga tragedier för de drabbade. Av de arbetande invandrarna jobbar i offentliga sektorn, som arbetar i privata sektorn. I offentliga sektorn arbetar annars cirka en tredjedel av alla sysselsatta. Bristen på mångfald i offentliga sektorn är till skada för kvaliteten i verksamheten. Likriktade arbetsplatser saknar olika infallsvinklar som krävs för att skapa kreativa idéer och lösningar. Offentliga sektorns kunder, det vill säga medborgarna, är en mångfacetterad grupp och deras behov kan bättre tillgodoses av en offentlig sektor präglad av mångfald. Den har ett särskilt ansvar för den del av offentliga sektorn som är statlig. av myndigheterna uppger att de vidtagit någon typ av aktiv åtgärd för att främja etnisk och kulturell mångfald inom personalen. Fyra av tio myndigheter uppger även att de upprättat handlingsplaner för att främja etnisk och kulturell mångfald (utveckling. Utdrag ur budgetpropositionen ). Som framgår tydligt är dessa åtgärder dock långt ifrån tillräckliga, då offentliga sektorn endast anställer en liten del av den invandrade befolkningen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att undanröja de hinder som hindrar invandrare och människor med utländsk bakgrund från att erhålla en anställning inom den statliga förvaltningen?
fr · GQ11465 · 2003-02-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:465 av () till justitieminister om i Åklagaren i har tre åklagartjänster, varav två är vakanta. fanns planer på att rekrytera två åklagare, men ingenting har hänt. Riksåklagaren har beslutat om anställningsstopp vad gäller externa rekryteringar, vilket uppenbarligen kan få besvärliga konsekvenser för . Det är ju ofta svårt att rekrytera internt. Om inte dessa tjänster besätts finns i förlängningen stor risk för nedläggning, vilket skulle få mycket svåra konsekvenser för alla som arbetar inom rättsväsendet liksom för människor som av olika skäl berörs av ärenden inom rättsväsendet. Det skulle betyda att i skulle bli den enda i , och risken är stor för att andra delar av rättsapparaten också hamnar i farozonen. Om i inte kan fullgöra sitt arbete på grund av rekryteringsstopp, med en nedläggning som följd, blir arbetssituationen för alla berörda orimlig @ en stor del av arbetstiden kommer att användas för vägtransporter. Jag vill fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att i ska kunna fortsätta bedriva en tillfredsställande verksamhet?
fr · GQ11466 · 2003-02-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:466 av () till socialminister om uppfostringsläger utomlands har flera berättelser kommit om hur svenska barn skickats till för att "gå i skola". I själva verket har det enligt medieuppgifter varit frågan om rena fundamentalistiska uppfostringsläger, där det förekommit närmast tortyrliknande förhållanden. Barnen har kedjats fast, piskats och nekats läkarvård. I har medverkat till att en pojke på familjens initiativ sändes till . Han fråntogs sitt pass av fadern och kunde inte ta sig hem. "Men syftet har inte varit uppfostran, snarare att de skulle hitta sin identitet", säger förvaltningen i en generell kommentar. Kroppsstraff strider mot de mänskliga rättigheterna. Hela hanteringen strider mot och principen om barnets bästa. Man kan med fog ställa frågan hur svenska myndigheter kan acceptera och än värre medverka till att barn sänds till länder i sönderfall, från vilka många människor flyr. Att svenska myndigheter medverkar till att sända barn till okända förhållanden är i sig oacceptabelt. Vad avser socialministern att göra för att tillse att barn inte försätts i vanmäktiga situationer genom att sändas till läger utomlands med stöd av svenska myndigheter?
fr · GQ11467 · 2003-02-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:467 av () till socialminister om homofobi inom vården En ny undersökning från av doktoranden visar en utbredd homofobi inom vården. I en enkät har var tredje sjuksköterska och undersköterska svarat jakande på frågan "Om möjligheten fanns, skulle du vilja avstå att ge vård till en homosexuell? Om dessa attityder är utbredda över hela landet är risken stor att människor med en annan sexuell läggning än heterosexuell får sämre vård. Det verkar naivt att tro att sådana attityder inte inverkar i behandlingen. I en artikel i konstaterar att homofobin säkert syns bland annat genom sämre psykosocialt stöd. "Sköterskan kommer in med medicinen men sätter sig inte ner på sängkanten", exemplifierar Röndahl. Detta är särskilt allvarligt mot bakgrund av tidigare undersökningar som visar att många homo- och bisexuella, särskilt yngre, mår dåligt av psykosociala skäl. Bland de mest alarmerande undersökningarna märks konstaterandet att självmordsförsöksfrekvensen är avsevärt högre bland unga homosexuella än bland unga i allmänhet. Röndahls enkät visar att en redan utsatt grupp riskerar att möta fördomar också bland dem som är anställda för att ge dem vård och stöd, vilket givetvis är ytterst allvarligt. Vården är en landstingskommunal angelägenhet, men om vissa grupper riskerar att få sämre vård än andra på grund av utbredda dåliga attityder är det också en fråga av nationellt intresse. Från nationellt plan skulle man kunna tänka sig informationsinsatser för att på det sättet motverka vårdanställdas eventuella fördomar och förebygga eventuella rädslor de bär på. Mot bakgrund av detta vill jag fråga socialministern vilka åtgärder han avser att vidta för att motverka homofobi inom vården.
fr · GQ11468 · 2003-02-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:468 av () till försvarsminister om flygtransporter för våra utlandsstyrkor Då svenskar deltager i utlandsstyrkan inom Försvarsmakten måste säkerheten sättas högt. Detta har vi moderater tidigare framhållit i motioner och i andra sammanhang. Därför blir man orolig då man får rapporter om att flygtransporter sker där säkerheten inte kan sägas uppfylla kraven inom alla områden. Här gäller min fråga en flygtransport från till . De rapporter jag fått berättar att det transportplan som hyrts in hade blankslitna däck, att lasten inte var surrad ordentligt utan fick surras om under transporten (i ), att viss personal fick sitta på golvet eller på annan plats och där, vid start- och landning, "kringflygande föremål" som kaffekoppar, knivar, gafflar, flaskor med mera kom flygande genom luften, att material i planet inte surrats fast (gäller bland annat stegar och verktyg) och att markpersonalen i rökte under tankningsarbetet. Den information jag fått säger att personalen som fanns ombord kände stark olust över dessa bristfälliga säkerhetsfrågor. Flygtransporten uppfattades inte som säker. Avser ministern att vidtaga några åtgärder för att garantera att svensk trupp på väg ut eller på väg hem transporteras under säkra förhållanden?
fr · GQ11469 · 2003-02-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:469 av () till socialminister om väntetid för tandvård Många äldre fasar för att få problem med sina tänder. kom regler som innebär att kostnader betalas av efter godkänd behandlingsansökan med vissa restriktioner. Handläggningen av är centraliserad till . Väntetiden för besked är i vissa fall ! Förutom att kostnaderna är höga är väntetiden på administrativa beslut skandalöst lång. Livskvaliteten försämras radikalt för patienten och tandproblem kan lätt ge upphov till andra sjukdomar, men också ge högre samhällskostnader helt i onödan. Min fråga till socialministern blir därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att den administrativa väntetiden på beslut om godkänd behandlingsansökan för tandvård ska bli kortare?
fr · GQ11470 · 2003-02-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:470 av () till statsrådet om information om pensionsreformen Statsrådet anser att informationen om den nya pensionen inte fungerat bra. Det kan man läsa i svar S2003/284/J från statsrådet till ledamot (). Frågan som ställdes handlade om den oro och ängslan som många pensionärer känt och känner nu när pensionsbeskeden blivit omräknade och dessutom splittrade vad gäller utbetalning och besked. Det är hedrande att statsrådet konkret och uppriktigt i svaret beskriver att både informationen och besluten varit bristfälliga och svårbegripliga. Mer oförståelig är statsrådets uppfattning om hur man löser informationsfrågan. "Ett sätt att underlätta för den enskilde att få en bild av den samlade pensionen är att inrätta en Internetbaserad informationstjänst som visar en persons alla pensionsrättigheter", skriver statsrådet. Enligt är det av landets pensionärer som har tillgång till Internet. Av de som är är det . Det vill säga av dem respektive av de har inte tillgång till Internet. Vilka åtgårder avser statsrådet att vidta för att också den helt övervägande delen pensionärer, som inte har tillgång till Internet, ska kunna få lättbegriplig information om sina pensioner?
fr · GQ11471 · 2003-02-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:471 av () till kulturminister om kulturminnesvården Enligt uppgifter i medierna har fördelat medel till kulturminnesvården. Det är en väsentligt minskad summa som fördelas. erhåller till exempel endast knappt hälften av vad man haft . Totalt minskar stödet från till . I häfte finns det ett särskilt avsnitt om kulturarvet, vilket jag anser också inkluderar vårt kulturarv. Min fråga till ministern blir mot denna bakgrund: Avser ministern verka för en satsning på kulturmiljövården?
fr · GQ11472 · 2003-02-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:472 av () till statsrådet om kommuner som bryter mot lagen I valrörelse efter valrörelse utställer Socialdemokraterna löften som sedan i många fall blir lagar. Exempel på sådana lagar är LSS, allas rätt till barnomsorg inom rimlig tid etcetera. När en vanlig medborgare bryter mot lagar döms han och får ett straff @ men mot kommuner som bryter mot lagarna finns ingen påföljd. Därför kan vissa kommuner flagrant, år bryta mot lagarna. är ett sådant exempel. kommun har 27 domar mot sig vad gäller LSS och vid senaste räkningen var det flera hundra barn som saknar barnomsorg @ trots löften och lag. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta mot kommuner som trilskas och år inte följer åligganden i olika lagar, till exempel lagar om stöd och service till vissa funktionshindrade?
fr · GQ11473 · 2003-02-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:473 av () till utrikesminister om västsahariska flyktingar i har under en lång följd av år givit ett viktigt humanitärt bistånd till de flyktingar från som lever i läger i . Situationen för de västsahariska flyktingarna i har varit svår , men lider man större brist än tidigare på de livsmedel och förnödenheter människor behöver för sin överlevnad. Det svenska stödet kommer till största delen de västsahariska flyktingarna till del genom Program och UNHCR. är en av huvudbidragsgivarna till WFP, som distribuerar stödet till de västsahariska flyktingarna. Orsaken till den nuvarande bristsituationen uppges vara att WFP lider av bristande resurser. Som huvudbidragsgivare torde ha ett särskilt ansvar för att stödet till de sahariska flyktingarna fungerar och uppnår det mål som satts upp för det, det vill säga befolkningens överlevnad. Jag vill fråga utrikesminister : Avser ministern att medverka till att humanitära stöd till de västsahariska flyktingarna i ökas och WFP:s resurser stärks så att befolkningens överlevnad garanteras i de västsahariska flyktinglägren?
fr · GQ11474 · 2003-02-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:474 av () till justitieminister om polisens situation i har det hänt igen! I en kommun med över 50000 innevånare () tog en butiksägare en tjuv på bar gärning och inte en enda polis fanns att tillgå. fick butiksinnehavaren "hålla" tjuven. "jäser" det i och på andra platser och den demonstration som polisen i genomförde var ett tecken på att något är fel. största kommun var @ vid tillfället då den här tjuven togs @ utan polis. Inte en enda fanns i tjänst. Från grannkommunen fick polis tillkallas. "Är det inte otroligt att en kommun med 55000 innevånare saknar polis" säger butiksinnehavaren i en tidningskommentar. Jag har tidigare ett otal gånger tagit upp problemen och jag kan inte lova att detta är den sista frågan. När ska regeringen inse det allvarliga läge som polisen har, i och landet i övrigt? Avser justitieministern att vidtaga åtgärder för att eliminera detta problem i bland annat ?
fr · GQ11475 · 2003-02-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:475 av () till utbildningsminister om gratis skolskjuts vid gemensam vårdnad Det är, eller borde vara, självklart att de berörda barnen och ungdomarna sätts i centrum vid en skilsmässa. Lagar och bestämmelser ska vara så utformade att det målet kan uppnås. Det är inte minst viktigt att allt görs för att underlätta vardagen för barnen och ungdomarna och deras kontakter med båda föräldrarna. Ett område där detta uppenbarligen inte fungerar gäller rätten till gratis busskort vid skolskjuts. Problemet har uppmärksammats vid ett flertal tillfällen. Ett aktuellt exempel har rapporterats från . Barnen är mantalsskrivna hos mamman men bor hos pappan. När de bor hos pappan har de enligt kommunen inte rätt till busskort. Pappan hänvisar enligt en tidningsartikel till en dom i Regeringsrätten som gav en pojke i rätt till gratis skolskjuts. Jag anser att om vi menar allvar med att sätta barn och ungdomar i centrum måste den här typen av konflikter ut. Jag vill fråga utbildningsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att principen om gratis skolskjuts ska gälla vid gemensam vårdnad.
fr · GQ11476 · 2003-02-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:476 av () till socialminister om legitimation av socionomer I vårt samhälle kan ibland barn och ungdomar som far illa behöva omhändertas enligt lagen om vård av unga (LVU), eller om missbruk är orsaken enligt lagen om vård av missbrukare (LVM). Bägge dessa lagar faller inom socialtjänstlagen (SoL). Utredningen inför ett tvångsomhändertagande sker därför inom av socionomer. Underlaget prövas sedan av socialnämnden inför beslut i länsrätten. Inte sällan är dessa beslut svåra och blir omskrivna och omdebatterade. framförs kritik mot att underlaget, som socionomerna presenterar, är undermåligt och så bristfälligt att beslutet kan ifrågasättas. Det saknas emellertid utrymme i lagen att ansvarspröva och kontrollera socionomernas arbete. Detta skulle kunna göras möjligt om socionomer, likt läkare och tandläkare, blev legitimerade och deras arbete kunde prövas i en ansvarsnämnd. Avser ministern ta initiativ till att utreda frågan om att legitimera socionomerna?
fr · GQ11477 · 2003-02-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:477 av () till miljöminister om verksamhetsutövares ansvar I åläggs den så kallade verksamhetsutövaren ansvaret vid avveckling och sanering av bensinstationer. Detta har inneburit att en rad tvister har uppstått som förts till domstol för avgörande. Tvisten gäller exempelvis nedläggning av bensinstationer där nedgrävda cisterner ägs och nedgrävts av ett oljebolag. Vid nedläggning tas prover för att upptäcka eventuell förorening i marken. Om förorening föreligger ställs verksamhetsutövaren ansvarig och åläggs stora kostnader för sanering, trots att denne inte är ansvarig för vare sig läckage, brister i hantering eller cisterners kondition. Problemet med ett indirekt besittningsskydd måste få en lösning genom exempelvis ändring av jordabalken. har att utreda ett antal frågor, dock inte denna. Utredningen borde få ett tilläggsdirektiv där frågan aktualiseras och kan få en permanent lösning. Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att lösa frågan om ansvaret för verksamhetsutövare enligt ovan?
fr · GQ11478 · 2003-02-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:478 av () till miljöminister om certifieringssystem för vissa bilreservdelar Frågan om chiptrimning av bilar behandlades både i trafikutskottet (2000:01:TU9) samt i miljö- och jordbruksutskottet (2001:02:MJU06). redovisade både för- och nackdelar och menade att chiptrimning inte bör förbjudas utan att regeringen borde överväga ett certifieringssystem för sådana reservdelar. Regeringen förklarade senare i proposition 2001/02:31 Avgasrening m.m. att det finns ett behov av regler inom detta område och att de bör arbetas fram inom EU. Tills vidare kan dispensförfarande tillämpas inom som saknar eget certifieringssystem. Miljö- och jordbruksutskottet tillstyrkte förslaget och förutsatte att regeringen verkar för ett sådant certifieringssystem inom EU. Mot bakgrund av ovanstående undrar jag vilka åtgärder ministern avser att vidta för att skapa möjligheter för att certifiera chiptrimning.
fr · GQ11479 · 2003-02-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:479 av () till miljöminister om supertankern Supertankern närvaro i har orsakat stor oro. Risken för en oljekatastrof i när denna tanker far fram är mycket stor. Havsmiljön och stränderna runt skulle vid en oljekatastrof ta stor skada. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att fartyg som inte är isklassificerade förhindras att komma in i ?
fr · GQ11480 · 2003-02-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:480 av () till statsrådet om kvinnliga företagare i socialförsäkringssystemet I tidningen stod att läsa om ett lantbrukarpar som förlorat en strid med om föräldrapenning. Bakgrunden är att makarna i deklarationen fördelade resultatet från lantbruket lika mellan sig. Maken gjorde en skattemässig avsättning på sin del och deklarerade därför en lägre inkomst än hustrun som inte gjorde någon avsättning. Hustrun förväntade sig att hennes deklarerade inkomst skulle räknas som hennes sjukpenninggrundande inkomst. var av annan uppfattning, liksom Kammarrätten, och menade att inkomsten från lantbruket skulle delas lika mellan makarna efter den ena makens skattemässiga avsättningar. De stöder sitt beslut på föreskrifter 1998:12. Beslutet medförde, i det här fallet, att hustruns föräldrapenning blev lägre än vad hon förväntat sig. Det går inte att komma ifrån misstanken att om förhållandet varit det omvända, det vill säga maken hade deklarerat den högre inkomsten, skulle inte gjort någon rättelse. Att en kvinna tar ut högre lön ur företaget än sin man sticker i ögonen. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att jämställdheten mellan kvinnor och män ska tillämpas i socialförsäkringssystemet?
fr · GQ11481 · 2003-02-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:481 av () till statsrådet om ny processordning i utlänningsärenden beslutade att lägga ned och därmed övergå till en ny processordning i utlänningsärenden. Efter att regeringen först lämnat en lagrådsremiss har Lagrådet riktat kritik mot den föreslagna processordningen och avgett synpunkter på delar av utlänningslagen. Ansvarigt statsråd har fört diskussioner med partier i frågan. Frågan om en ny instans- och processordning handlar främst om en rättssäker behandling av asylärenden. Aktuella exempel och den pågående debatten visar att genomförandet av det beslut som redan fattat brådskar. Min fråga till statsrådet blir därmed: Avser statsrådet att komma med förslag till fortsatt hantering av frågan om ny processordning i utlänningsärenden?
fr · GQ11482 · 2003-02-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:482 av () till justitieminister om gränsöverskridande kriminalitet Den gränsöverskridande kriminaliteten är ett växande problem. Människohandel, narkotika, utpressning, vapenhandel och illegala spel är bara några sorgsamma exempel. har fått en ökad exponering till följd av att gränser rivits och rörligheten för medborgare glädjande nog ökat. Det är viktigt att inte blir en för de kriminella som från vårt land vill leda brottsligheten i ett annat land eller här bygga nya kriminella nätverk. efterfrågade företrädare för de danska socialdemokraterna en ökad intensitet i det nordiska samarbetet mot bakgrund av att grovt kriminella grupperingar i bosatt sig i , och . Bakgrunden påstås vara att den danska polisen kan använda tvångsmedel som rumsavlyssning och har bättre möjligheter att samköra olika register i kampen mot den organiserade grova kriminaliteten. En första reaktion är ju att detta borde vara ett svenskt problem. Dessa grupperingar jobbar framför allt med fortsatt kriminalitet i , men med som bas. Det finns ett gemensamt intresse att gränslöst samordna kampen mot brottsligheten, inte minst mellan de nordiska länderna. Vilka åtgärder avser ministern att vidta till följd av den danska framställningen?
fr · GQ11483 · 2003-02-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:483 av () till justitieminister om åtgärder mot rattfylleribrott På våra vägar färdas ett stort antal förare som är onyktra, det vill säga som gör sig skyldiga till rattfylleri, alternativt grovt rattfylleri. De utgör en stor fara för andra trafikanter. dödas flera oskyldiga människor av alkohol- och drogpåverkade förare. Tyvärr är polisens resurser för att upptäcka dessa rattfyllerister liten. Efter det att polisen stoppat en misstänkt bilförare sker ett första så kallat sållningsprov (utandningsprov) där det kan konstateras om det finns alkohol i utandningsluften. Därefter får den misstänkte medfölja till polisstationen för ytterligare provtagning och förhör. Personen blir i allmänhet släppt därefter eftersom skäl för anhållande och häktning inte föreligger. Mycket berusade personer kan omhändertas enligt lagen om omhändertagande av berusade. Risken är stor att den berusade personen efteråt sätter sig i sin bil och fortsätter sin livsfarliga färd eftersom polisen saknar stöd i lagen att omhänderta bilnycklarna. (SoU 1995:47) föreslog i ett lagförslag (§ 36) att ". polisman, i syfte att förhindra brottet, tillfälligt omhänderta egendom som kan komma i användning vid brottet." ChefsJO skrev i sitt remissyttrande att en dylik möjlighet fyller en viktig funktion i det praktiska polisarbetet och att det var angeläget att "nuvarande praxis får ett uttryckligt lagstöd . Avser justitieministern att föreslå en sådan möjlighet i polislagen och, i så fall, när kan ett sådant förslag förväntas?
fr · GQ11484 · 2003-02-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:484 av () till justitieminister om preskriptionstid vid rymning rymmer ett antal interner från sina fängelsestraff. De flesta av dem som rymmer kommer tillbaka förr eller . befinner sig drygt 100 rymlingar på fri fot och en del har varit på rymmen . En del av dessa har fritagits under bevakade permissioner, flera av dem under vapenhot. Det handlar i många av fallen om mycket grova brottslingar dömda till förhållandevis långa fängelsestraff. Även morddömda har rymt eller fritagits. I de fall rymlingen inte grips eller återkommer frivilligt inträder preskription . Detta innebär att den dömde slipper att avtjäna den återstående strafftiden om han eller hon lyckas hålla sig undan tills preskriptionstiden gått ut. Detta är enligt min åsikt både stötande och orimligt. Avser justitieministern att verka för en förändring av nuvarande regler så att en brottsling inte slipper att avtjäna sitt straff i de fall han eller hon rymt och hållit sig borta ?
fr · GQ11485 · 2003-02-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:485 av () till kulturminister om kultur som hälsobefrämjande faktor I pressmeddelandet från där den kulturella dagordningen för 2003@2006 beskrivs kan man läsa att ministern vill att kulturen ska spela större roll i kampen mot det höga ohälsotalet och användas vid rehabilitering av långtidssjuka. Regeringens proposition om folkhälsan presenterar en rad åtgärder för att människor ska må bättre i vårt land. Det får betecknas som anmärkningsvärt att kulturens betydelse för att människor ska må bra inte har uppmärksammats i denna proposition. Jag vill därför fråga ministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att lyfta fram kulturen som en hälsobefrämjande faktor.