ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12808 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:808 om polisbristen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa polisbristen i de mindre orterna i . Polisens anslag har höjts med nästan , utöver kompensation för ökade priser och löner. Regeringens satsningar har lett till att antalet poliser nu ökar . påstående om att antalet poliser har minskat stämmer alltså inte. Men det behövs ännu fler poliser. I den ekonomiska vårpropositionen , som överlämnades till , framgår att polisens anslag och framåt ska förstärkas för att öka antalet poliser och utveckla verksamheten. Satsningen på polisen fortsätter alltså. När det gäller fördelningen av antalet poliser ligger ansvaret hos , och på det lokala planet, hos landets polismyndigheter. Det är således inte regeringens sak att bestämma hur många poliser det ska finnas på varje ort i landet. Detta ska avgöras av polismyndigheterna utifrån den lokala problembild som finns i länet. Det är också där som kunskapen finns om var resurserna gör bäst nytta. Polisverksamhet är dock inte enbart en fråga om resurser. Antalet poliser är enkelt att mäta, men det säger inte allt om verkligheten. Polisens arbete måste också utvecklas och effektiviseras inom de resursramar som står till buds. En annan viktigt fråga i det sammanhanget är arbetet med att renodla polisens verksamhet, så att poliser i högre grad kan användas till sådant som kräver polisiär kompetens. Jag menar att debatten borde fokusera på sådana åtgärder, lika mycket som vi diskuterar frågan om ökade resurser.
frs · GQ12809 · 2003-04-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:809 om högskolan i har frågat mig vad jag avser att göra för att högskolestyrelsen vid /och de berörda kommunerna ska samverka. Högskolorna ska enligt 1kap.2§ högskolelagen (1992:1434) samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Samverkan ska naturligt ansluta till högskolans uppgifter att bedriva utbildning, forskning och utvecklingsarbete. Samverkan är av ömsesidig nytta för högskolan och det omgivande samhället och ska ske med respekt för varandras förutsättningar och egenarter. Den svenska högskolan karakteriseras av ett decentraliserat beslutsfattande i ett system av mål- och resultatstyrning. I detta system sätter regeringen mål för bland annat antal examina, men beslut om utbildningsutbud och resursfördelning mellan olika utbildningar är lokala beslut vid lärosätena. Detta gäller även frågor som rör högskolornas interna organisation och struktur inom ramen för gällande högskolelag och förordning. Högskolelagen och högskoleförordningen (1993:100) ger stor frihet för det enskilda lärosätet att utforma sitt styrsystem, sin organisation och sina prioriteringar. Högskolestyrelsen ska själv besluta bland annat i viktigare frågor om högskolans organisation, i viktigare frågor om den interna resursfördelningen, om viktigare föreskrifter samt i frågor av principiell vikt. Det har resulterat i en stor mångfald av lösningar för högskolestyrelsernas arbete och den interna organisationen vid högksolorna. Det är angeläget att det finns en fungerande samverkan mellan /och de berörda kommunerna. Det är en viktig förutsättning för att högskolan ska ha en fortsatt god utveckling. Hur denna samverkan ska ske i praktiken avgörs dock bäst av högskolan själv. Jag ser således ingen anledning till att regeringen i detta fall vidtar några åtgärder.
frs · GQ12810 · 2003-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:810 om språkstudier i gymnasieskolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka språkens ställning i gymnasieskolan. Jag delar uppfattning att det är oroväckande att intresset för att studera moderna språk i skolan tycks minska. Språkkunskaper är av avgörande betydelse för internationell rörlighet såväl i yrkeslivet som i privatlivet och bidrar till ökad förståelse för andra människors levnadsvillkor och kultur. Det är därför viktigt att fler elever väljer att studera främmande språk i gymnasieskolan. Jag vill inledningsvis peka på några av de insatser som redan gjorts för att förbättra språkens ställning i gymnasieskolan. Från och med har alla gymnasieprogram fått en ny gemensam programstruktur. Syftet med den nya strukturen är att öppna programmen mot varandra och att öka valfriheten inom programmens ram. Språkkursplanernas omfång i kombination med programstrukturens öppenhet medger att elever kan välja språk i större omfattning . har också språkkursplanerna moderniserats och inordnats i ett enhetligt och sammanhängande system. Elever som studerar moderna språk i får i det nya systemet lite på sig för att nå målen. Ytterligare insatser som gjorts för att främja studier av moderna språk i och gymnasieskolan är kompetensutveckling för lärare och produktion av material med inspirerande och stödjande funktion. Inom EU har utbildningsministrarna kommit överens om ett delmål inom EU:s gemensamma utbildningsmål som innebär att inlärningen av främmande språk ska förbättras. betänkande Åtta vägar till kunskap. En ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120) tar upp språkens ställning i gymnasieskolan. Kommittén ser inte ett ökat obligatorium som en framkomlig väg för att få fler att välja språk. Däremot anser kommittén att det är nödvändigt att i samband med nästa kursplansarbete se över poängsättningen av språkkurserna så att de får ett poängvärde som bättre motsvarar deras svårighetsgrad. Kommitténs förslag är nu ute på remiss. Jag kommer att ta ställning till eventuella förändringar för att stärka språkens ställning i samband med beredningen av kommitténs förslag och de inkomna remissvaren. Jag vill avslutningsvis nämna att en särskild utredare tillsatts för att göra en översyn av reglerna för tillträde till grundläggande högskolutbildning (dir. 2003:38). Utgångspunkterna för arbetet ska vara att öka direktövergången från gymnasieskolan till högskolan, uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan, minska konkurrenskompletteringen och bredda rekryteringen till högre utbildning. Jag anser att meritvärderingssystemet bör stimulera till studier på kurser som anses svåra eller som innebär fördjupade kunskaper i ett ämne. Inte minst är det angeläget att uppmuntra studier i matematik och språk. Enligt direktiven ska utredarens förslag bidra till att elever uppmuntras till att välja kurser i matematik och språk i större utsträckning än . Uppdraget ska vara slutfört .
frs · GQ12811 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:811 om förvar av asylsökande har frågat mig vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att motverka att flyktingpolitiken inriktas mot repression gentemot asylsökande och flyktingar. har ett huvudansvar för mottagande av asylsökande i . Med detta ansvar följer att verket ska utreda och fatta beslut i utlänningsärenden samt verkställa dessa. Asylinströmningen i har ökat dramatiskt. mottog över 33000 asylsökande vilket är en fördubbling jämfört med antal sökande . Vi står inför en situation med alltfler dokumentlösa asylsökande. Det blir ofta svårt att verkställa avvisnings- eller utvisningsbeslut för dessa personer. avvek av de utlänningar vars avvisnings- eller utvisningsbeslut skulle verkställas. Det förekommer tyvärr att utlänningar håller sig undan för att begå brottslig verksamhet. Jag har av erfarit att verkets regioner haft svårigheter att fatta förvarsbeslut i till exempel ärenden med oklar identitet på grund av att förvarsplatser saknats. Om förvarsgrund finns bör inte platsbrist på förvar vara orsak till att beslut ej fattas. Det kan inte anses rimligt att en utlänning som fått avvisningsbeslut, efter noggrann prövning, själv ska kunna avgöra om han eller hon ändå vill stanna kvar i . Svensk rättspraxis bygger på att de beslut som fattas ska följas. För att genomföra sitt uppdrag krävs att och polismyndigheterna får använda tvångsmedel i vissa fall. Ett förvarsbeslut är en ingripande åtgärd. Förutsättningarna för förvar har därför noga preciserats i 6kap. utlänningslagen (1989:529) UtlL. Om det kan anses tillräckligt kan en utlänning under samma förutsättningar som förvar i stället ställas under uppsikt. Beslut om förvar får av utlänningen eller dennes ombud överklagas till förvaltningsdomstol för prövning. Besvärsrätten svarar mot den svenska rättsskyddsprincipen och överklagande får ske utan samband med asylärendet och utan begränsning till . Förvarsärenden behandlas alltid med förtur hos såväl de beslutande myndigheterna som hos besvärsinstanserna. ansvarar för behandlingen av de utlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen och för de särskilda förvarslokaler där de förvarstagna vistas. Förvarslokalerna är helt skilda från fängelseverksamhet och häkten. I utlänningslagen finns detaljerade bestämmelser om att utlänningar som hålls i förvar ska bemötas humant och med respekt och att de ska ges tillfälle till aktiviteter, förströelse, fysisk träning och utomhusvistelse. De förvarstagna har även rätt till viss ersättning enligt lagen om mottagande av asylsökande och tillgång till samma hälso- och sjukvård som övriga asylsökande. har utformats så att de så långt som möjligt liknar de lokaler som finns på mottagningsenheter så att vistelsen underlättas för de förvarstagna. Mot bakgrund av vad som ovan sagts avser jag inte föreslå att regeringen vidtar några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GQ12812 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:812 om maktutredning utan invandrare har frågat hur jag avser att agera framöver för att komma till rätta med de brister som de två forskare som lämnat sina expertuppdrag i Integrationspolitiska maktutredningen har påtalat. Jag vill börja med att beklaga att de båda forskarna har valt att lämna utredningens expertgrupp. Det är min förhoppning att regeringen även kommer att kunna ta del av deras expertkunskaper. Som framgår av din fråga har utredaren ett mycket brett uppdrag. I detta ingår bland annat att undersöka vilka strukturella hinder för makt och inflytande det finns inom de samhällsområden som studeras, i vilken mån skillnaderna är relaterade till strukturella förhållanden i det svenska samhället eller till det förhållningssätt samhällets institutioner har till personer med olika etnisk bakgrund samt i vilken grad andra förklaringsfaktorer spelar in. Uppdraget innefattar även institutionell/strukturell diskriminering. Det ankommer på utredaren att fullfölja uppdraget i enlighet med direktiven. Jag lägger mycket stor vikt vid Integrationspolitiska maktutredningen och följer dess arbete. Som ett led i detta har jag beslutat att träffa både den särskilda utredaren och de två experterna som lämnat utredningen.
frs · GQ12813 · 2003-04-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:813 om läkare och privat verksamhet har frågat mig hur jag kommer att agera för att se till att läkare som vill arbeta i privat verksamhet ska kunna göra det. Förekomsten av privata entreprenader inom hälso- och sjukvården har ökat . Det finns dock stora variationer mellan de olika landstingen. Regeringen har bland annat klart uttalat i den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) att alternativa driftsformer i den öppna vården och omsorgen ska stimuleras genom att fler kooperativa, privata och ideella vårdgivare ges möjlighet att sluta avtal med sjukvårdshuvudmännen. Jag följer noga landstingens arbete med att följa intentionerna i den nationella handlingsplanen. För att de grundläggande demokrati- och jämlikhetsmålen i vården ska kunna upprätthållas som alternativa driftsformer släpps in, är det nödvändigt att det finns ett tydligt regelverk när det gäller villkoren för privata aktörer. Ett tydligt regelverk kan underlätta förutsättningarna för privat verksamhet, både för de privata vårdgivarna och landstingen. Utredningen om vårdens ägarformer överlämnade sitt slutbetänkande Vårda vården - samverkan, mångfald och rättvisa, SOU 2003:23. I betänkandet lämnas lagförslag till reglering av villkor för privata vårdgivares medverkan i den gemensamt finansierade hälso- och sjukvården. Utöver lagförslag diskuterar utredningen villkoren för att främja mångfald av drifts- och ägarformer inom vården. Betänkandet remissbehandlas och kommer påbörja utarbetandet av en proposition.
frs · GQ12814 · 2003-04-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:814 om hjälpmedel för hörselskadade har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att underlätta för hörselskadade att få hjälpmedel oavsett var de bor i . Enligt hälso- och sjukvårdslagen ansvarar sjukvårdshuvudmännen för att tillhandahålla hjälpmedel för funktionshindrade. Grundtanken är att det är huvudmännen som är bäst lämpade att göra de prioriteringar av resurserna som behövs för en bra vård. För att förbättra tillgänglighet och kvalitet i vården, tillför regeringen ca 9 miljarder till hälso- och sjukvården under åren 2001@2004. Regeringen satsar under åren 2002@2004, för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården och därigenom korta köerna till utprovning av hjälpmedel. Jag vill också framhålla att staten och har kommit överens om att en utökad vårdgaranti ska införas tidigast . Denna utökade vårdgaranti innebär ett åtagande från landstingen att erbjuda behandling från det att beslut om behandling fattats. Regeringens satsningar, i kombination med det fria vårdvalet som införts i hela landet, stärker avsevärt patienternas valfrihet och möjligheter att få vård . Förutsättningarna finns nu för landstingen att vidta de åtgärder som behövs för att hörselskadade ska kunna få hjälpmedel inom rimlig tid. Jag har därför inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GQ12815 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:815 om skatteregler och nyföretagande har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att en sjuksköterska ska ha möjligheter att starta företag. Frågan har ställts mot bakgrund av att en sjuksköterska med affärsidén att vara sin egen sjuksköterska som landsting, kommuner och företag runtom i landet ska kunna hyra in, har fått avslag på sin ansökan om F-skattsedel. Jag kan naturligtvis inte kommentera ett enskilt fall. Det finns emellertid inte något hinder i gällande lagstiftning för sjuksköterskor som bedriver eller avser att bedriva vårdföretag att få en F-skattsedel. Förutsättningen är dock att verksamheten anses som näringsverksamhet i inkomstskattelagens mening. Det är inte möjligt att i generella termer avgöra om vissa yrkeskategorier bedriver näringsverksamhet eller inte. I stället måste varje enskilt fall bedömas för sig. Om således en sjuksköterska bedriver, eller avser att bedriva, en verksamhet självständigt och yrkesmässigt ska sjuksköterskan på ansökan tilldelas en F-skattsedel. Vanligen är det, när det inte finns skatteskulder eller dylika hinder, verksamhetens självständighet som brister när skattemyndigheten inte medger en ansökan om F-skattsedel. Det är en fråga för rättstillämpningen att närmare precisera när en verksamhet ska anses självständigt bedriven och alltså kunna vara näringsverksamhet. Jag avser inte att vidta några åtgärder för att ändra reglerna om utfärdande av F-skattsedel i detta hänseende.
frs · GQ12816 · 2003-04-29 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:816 om ökande konsumtion av alkoläsk, 817 om missbruk bland unga samt 826 om alkoläsk , och har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att minska konsumtionen av så kallad alkoläsk bland ungdomar och om jag är beredd att vidta skärpta åtgärder mot den cyniska lanseringen av alkoläsk. Som jag framhållit ser regeringen med stor oro på den ökande alkoholkonsumtionen bland ungdomar och i den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador betonas särskilt vikten av olika insatser för att stödja barn och ungdomar och förhindra att de använder alkohol. Rapporter om en kraftigt ökad konsumtion av så kallad alkoläsk bland ungdomar är därför givetvis oroande. Benämningen alkoläsk avser vanligtvis de blanddrycker som säljs på systemet med en alkoholhalt på 4 @ 5,, men även cider räknas ibland dit, liksom även olika slags ölsorter med en alkoholhalt som motsvarar folköl och som säljs i detaljhandeln. Systembolagets försäljningsstatistik visar på en kraftig uppgång av blanddrycker . Ökningen har visserligen skett från mycket låga tal, men den ska ändå tas på allvar eftersom det kan vara en signal om att ungdomars dryckesmönster är på väg att förändras. Ett viktigt mål för den svenska alkoholpolitiken är att alkoholdebuten ska skjutas upp och i det arbetet är insatser mot ungdomars konsumtion av folköl en viktig del. och har tillsammans med Svensk Dagligvaruhandel tagit fram ett nationellt material för folköl och tobak som går under namnet "lag om leg" och som syftar till att förhindra att underåriga får tillgång till folköl och tobaksvaror. Här betonas bland annat branschens ansvar att upprätthålla åldersgränser och bedriva en ansvarsfull alkoholhantering. I den fortsatta dialogen med handeln och restaurangbranschen bör frågan om alkoläsken särskilt lyftas fram. Det är vidare viktigt att begränsa exponeringen av alkoholhaltiga drycker framför allt i ungdomsmiljöer. pågår två utredningar som delvis berör dessa frågor. Utredningen om Begränsning av alkoholbranschens sponsring inom idrotten, m.m. ser bland annat över vad som kan göras för att minska förekomsten av alkohol i samband med olika evenemang där många barn och ungdomar deltar och vad som behöver göras för att ska följa EU-rekommendationen om barn och ungdomars alkoholkonsumtion. Utredningen i tryckta skrifter ska föreslå begränsningar av marknadsföringen av alkoholdrycker i tryckta skrifter och särskilt beakta skyddet för barn och unga. Båda uppdragen ska redovisas . Slutligen är det nödvändigt att arbeta på EU-nivå eftersom det är där många av de avgörande besluten fattas och eftersom utvecklingen av ungdomars alkoholkonsumtion är internationell. Under det svenska ordförandeskapet arbetade fram ett förslag till rådsslutsatser om behovet av en europeisk alkoholstrategi och tog initiativ till en rådsrekommendation om unga och alkohol. En arbetsgrupp har tillsatts för att implementera rekommendationen men därutöver har inte mycket hänt. Jag har därför för avsikt att tillskriva och uttrycka oro över den rådande situationen och över bristen på initiativ från kommissionens sida.
frs · GQ12817 · 2003-04-29 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:816 om ökande konsumtion av alkoläsk, 817 om missbruk bland unga samt 826 om alkoläsk , och har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att minska konsumtionen av så kallad alkoläsk bland ungdomar och om jag är beredd att vidta skärpta åtgärder mot den cyniska lanseringen av alkoläsk. Som jag framhållit ser regeringen med stor oro på den ökande alkoholkonsumtionen bland ungdomar och i den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador betonas särskilt vikten av olika insatser för att stödja barn och ungdomar och förhindra att de använder alkohol. Rapporter om en kraftigt ökad konsumtion av så kallad alkoläsk bland ungdomar är därför givetvis oroande. Benämningen alkoläsk avser vanligtvis de blanddrycker som säljs på systemet med en alkoholhalt på 4 @ 5,, men även cider räknas ibland dit, liksom även olika slags ölsorter med en alkoholhalt som motsvarar folköl och som säljs i detaljhandeln. Systembolagets försäljningsstatistik visar på en kraftig uppgång av blanddrycker . Ökningen har visserligen skett från mycket låga tal, men den ska ändå tas på allvar eftersom det kan vara en signal om att ungdomars dryckesmönster är på väg att förändras. Ett viktigt mål för den svenska alkoholpolitiken är att alkoholdebuten ska skjutas upp och i det arbetet är insatser mot ungdomars konsumtion av folköl en viktig del. och har tillsammans med Svensk Dagligvaruhandel tagit fram ett nationellt material för folköl och tobak som går under namnet "lag om leg" och som syftar till att förhindra att underåriga får tillgång till folköl och tobaksvaror. Här betonas bland annat branschens ansvar att upprätthålla åldersgränser och bedriva en ansvarsfull alkoholhantering. I den fortsatta dialogen med handeln och restaurangbranschen bör frågan om alkoläsken särskilt lyftas fram. Det är vidare viktigt att begränsa exponeringen av alkoholhaltiga drycker framför allt i ungdomsmiljöer. pågår två utredningar som delvis berör dessa frågor. Utredningen om Begränsning av alkoholbranschens sponsring inom idrotten, m.m. ser bland annat över vad som kan göras för att minska förekomsten av alkohol i samband med olika evenemang där många barn och ungdomar deltar och vad som behöver göras för att ska följa EU-rekommendationen om barn och ungdomars alkoholkonsumtion. Utredningen i tryckta skrifter ska föreslå begränsningar av marknadsföringen av alkoholdrycker i tryckta skrifter och särskilt beakta skyddet för barn och unga. Båda uppdragen ska redovisas . Slutligen är det nödvändigt att arbeta på EU-nivå eftersom det är där många av de avgörande besluten fattas och eftersom utvecklingen av ungdomars alkoholkonsumtion är internationell. Under det svenska ordförandeskapet arbetade fram ett förslag till rådsslutsatser om behovet av en europeisk alkoholstrategi och tog initiativ till en rådsrekommendation om unga och alkohol. En arbetsgrupp har tillsatts för att implementera rekommendationen men därutöver har inte mycket hänt. Jag har därför för avsikt att tillskriva och uttrycka oro över den rådande situationen och över bristen på initiativ från kommissionens sida.
frs · GQ12818 · 2003-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:818 om vården av kvinnor med klimakteriebesvär har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att barnmorskorna ska få en mer central roll i arbetet med vårdsökande kvinnor som har klimakteriebesvär. Det är viktigt att sjukvårdshuvudmännen använder den kompetens och personal som finns på ett så effektivt sätt som möjligt för att hälso- och sjukvården ska fortsätta att vara tillgänglig och av god kvalitet. Barnmorskor är till viss del redan engagerade i arbetet med att ge kvinnor i klimakteriet stöd och råd. I det kvalitetsregister för mödrahälsovården som för, återfinns av landets mottagningar, varav uppger arbete med klimakteriemottagning. Det finns ett ökande engagemang bland barnmorskor för denna typ av hälsofrämjande arbete. Det arrangeras till exempel universitetskurser som syftar till att ge barnmorskor fördjupade kunskaper om klimakteriet. Hur arbetet ska organiseras på verksamhetsnivå är en fråga för landstingen att besluta om. Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · GQ12820 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:820 om förutsättningar för idrottsföreningar i Malmfälten har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att utjämna resekostnader för landets idrottsföreningar. Jag delar uppfattning att alla idrottsföreningar bedriver en värdefull verksamhet i syfte att bland annat ge ungdomar en bättre hälsa. Mot den bakgrunden har efter förslag från regeringen beslutat om väsentligt ökat stöd till de lokala föreningarnas barn- och ungdomsverksamhet. Långa resor med höga kostnader har diskuterats inom idrottsrörelsen vid olika tillfällen. har behandlat frågan om ojämlika reskostnader. Riksidrottsstyrelsens utlåtande, som RF-stämman ställde sig bakom, var att specialidrottsförbundens styrelser ansvarar för att fatta beslut om finansiering och genomförande av verksamheter och aktiviteter för det egna förbundets och föreningarnas bästa. En uppdelning av statsbidraget till förbunden i mindre bedömdes av Riksidrottsstyrelsen drabba mindre förbund onödigt hårt. Eftersom prövar frågor om fördelning av statsbidrag till idrottsverksamhet avser jag inte att vidta några åtgärder.