ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12421 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:421 om utvärdering av tingsrättssammanslagningar har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stoppa nedläggningen av fler små tingsrätter till dess att förutsättningarna att bevara de små tingsrätterna utreds på ett förutsättningslöst och opartiskt sätt. En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . fick i uppdrag av regeringen att granska genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen. En särskild utredare fick därefter i uppdrag att @ mot bakgrund av granskning @ bland annat utvärdera hur de genomförda förändringarna av tingsrättsorganisationen förhåller sig till de av regeringen uppställda målen för reformeringen av tingsrättsorganisationen. Den särskilde utredaren, som biträddes av en parlamentariskt sammansatt referensgrupp, överlämnade sitt betänkande till regeringen . De genomförda tingsrättssammanläggningarna har således utvärderats. Självfallet kommer jag att även i fortsättningen kontinuerligt följa upp de sammanläggningar som görs. Jag ser däremot inte anledning att så snart efter genomförda utvärderingar initiera ytterligare en större utvärdering av reformarbetet.
frs · GR12422 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:422 om rättstrygghet för asylsökande har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att garantera att tolkar och rättstolkar inte idkar påtryckning och spioneri för främmande makt. Jag instämmer helt i utgångspunkt att flyktingspionage är ett allvarligt brott som ytterst innebär en kränkning av politiska integritet och dessutom kan få långtgående konsekvenser för personer, grupper och organisationer i . Tolkar omfattas av sekretesslagen (1980:100) när de tolkar på uppdrag av en myndighet. Lagen (1975:689) om tystnadsplikt för vissa tolkar och översättare innehåller också en bestämmelse om tystnadsplikt för sådana tolkar och översättare som anlitas av andra än myndigheter. Detta är således redan reglerat i lag, vilket innebär att detta är en fråga för de brottsbekämpande myndigheterna att hantera. Utöver den öppna polisens ansvar i detta avseende har även Säkerhetspolisen en uppgift att förebygga och avslöja flyktingspionage och annan förföljelse av utlänningar i från utländska regimer. Jag utgår ifrån att Säkerhetspolisen och den öppna polisen hanterar såväl flyktingspionage som brott mot sekretesslagen enligt gängse rutiner. De fall som uppmärksammats visar ju också att detta arbete fungerar väl.
frs · GR12423 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:415 om rättsliga grund för avgifter och 423 om rättslig grund för avgifter och har ställt varsin fråga till mig som båda rör den rättsliga grunden för uttag av avgift. Bakgrunden till frågan är att tar ut en avgift av de privata spårägarna för att ansluta en växel från det privata spåret till statens spåranläggningar. Enligt frågeställarna är den rättsliga grunden för avgiftsuttaget oklar och de undrar därför vilken bedömning jag gjort av den rättsliga grunden för avgiftsuttaget samt om jag har för avsikt att bringa klarhet i vilka regler som gäller. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. Bakgrunden till avgiftsuttaget hänför sig till tiden då bildades. Beslutet om delningen av affärsverket omfattade inte alla detaljer i gränsdragningen mot utan dessa reglerades i ett antal överenskommelser mellan och affärsverket. övertog från affärsverket principer som har sin grund i förhållanden som rådde långt innan bildades . har lagt sitt huvudbetänkande (SOU 2003:104) vilket innehåller förslag bland annat rörande avgiftsuttaget på järnväg. Det kan i detta sammanhang finnas skäl att se över den frågeställning som har tagits upp av frågeställarna.
frs · GR12424 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:424 om lokalisering av till har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att kan lokaliseras till . Statsministern har uppdragit åt mig att besvara frågan. På toppmötet i den 12@13 december 2003 beslutades att det blir EU:s och kontroll av sjukdomar som placeras i medan sjösäkerhetsbyrån placeras i . Det är således inte aktuellt för regeringen att vidta några ytterligare åtgärder för att få sjösäkerhetsbyrån lokaliserad till .
frs · GR12425 · 2003-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:425 om dödsdomen mot tibetanen Tenzin Delek Rinpoche har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att i kontakter med kräva att dödsdomen mot Tenzin Delek Rinpoche upphävs, att hans fall omprövas i en rättvis och offentlig rättegång samt att alla som har arresterats i anknytning till hans fall släpps fria. Regeringen är djupt oroad över dödsdomen mot tibetanen Tenzin Delek Rinpoche och har inom ramen för EU vid upprepade tillfällen framfört detta till de kinesiska myndigheterna. Flera internationella organisationer för mänskliga rättigheter har uttalat misstankar om att domen mot Tenzin Delek Rinpoche var politiskt motiverad och att rättsprocessen som ledde fram till hans dödsdom var bristfällig. Med anledning av detta har EU-kretsen i gjort flera uppvaktningar hos myndigheterna och begärt att få klarhet i de rättsliga processerna kring domen och kring beskyllningarna mot de andra personerna som står anklagade för separatistisk verksamhet i . Dessutom har EU, i samband med ett dialogmöte med om mänskliga rättigheter som ägde rum , överlämnat en lista med särskilt oroande individuella fall till de kinesiska myndigheterna. Tenzin Delek Rinpoches fall fanns med på listan och och EU förväntar sig i och med detta att de kinesiska myndigheterna håller oss kontinuerligt informerade om hans situation. Regeringen kommer att fortsätta ansträngningarna för att förmå de kinesiska myndigheterna att ompröva Tenzin Delek Rinpoches dödsdom.
frs · GR12426 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:426 om ett jämställt samhälle och 427 om bidragen till kvinnoorganisationerna har ställt två frågor till mig dels om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka resurserna till kvinnoorganisationerna och däribland de politiska kvinnoförbunden, dels om vilka åtgärder jag avser att vidta för att bidragen till kvinnoorganisationerna ska fördelas av en mer neutral part jämfört med dagens situation. Eftersom båda frågorna rör det statliga stödet till kvinnoorganisationer är det lämpligt att besvara dem . Jag anser att kvinnoorganisationerna har en viktig roll som pådrivare för att förbättra kvinnors ställning i samhället samt för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Mot bakgrund av de förändringar som skett sedan bidraget inrättades @ i såväl samhället som kvinnors sätt att organisera sig @ tillsattes en särskild utredare för att göra en översyn av det statliga stödet till kvinnoorganisationerna (Ju2003:05). Enligt utredningsdirektiven (Ju2003:56) ska utredaren bland annat överväga förutsättningarna för att bredda basen så att det statliga bidraget ska kunna omfatta fler typer av kvinnoorganisationer och andra sammanslutningar för kvinnor. Dessutom ska en jämförelse göras mellan storleken på statsbidraget till kvinnoorganisationerna och de statliga bidragen till andra typer av organisationer. Utifrån denna jämförelse ska utredaren analysera vad eventuella skillnader beror på och om de är sakligt motiverade. I uppdraget ingår även att undersöka möjligheten att förlägga handläggningen av kvinnoorganisationernas bidragsärenden till en annan myndighet än . Jag instämmer med att kvinnoorganisationerna är en viktig aktör i strävan att uppnå ett jämställt samhälle och att deras verksamhet bör uppmuntras och stödjas. Jag vill dock inte föregripa utredarens arbete utan ser fram emot utredarens redovisning som ska lämnas . Därefter ska betänkandet beredas på sedvanligt vis inom .
frs · GR12427 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:426 om ett jämställt samhälle och 427 om bidragen till kvinnoorganisationerna har ställt två frågor till mig dels om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka resurserna till kvinnoorganisationerna och däribland de politiska kvinnoförbunden, dels om vilka åtgärder jag avser att vidta för att bidragen till kvinnoorganisationerna ska fördelas av en mer neutral part jämfört med dagens situation. Eftersom båda frågorna rör det statliga stödet till kvinnoorganisationer är det lämpligt att besvara dem . Jag anser att kvinnoorganisationerna har en viktig roll som pådrivare för att förbättra kvinnors ställning i samhället samt för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Mot bakgrund av de förändringar som skett sedan bidraget inrättades @ i såväl samhället som kvinnors sätt att organisera sig @ tillsattes en särskild utredare för att göra en översyn av det statliga stödet till kvinnoorganisationerna (Ju2003:05). Enligt utredningsdirektiven (Ju2003:56) ska utredaren bland annat överväga förutsättningarna för att bredda basen så att det statliga bidraget ska kunna omfatta fler typer av kvinnoorganisationer och andra sammanslutningar för kvinnor. Dessutom ska en jämförelse göras mellan storleken på statsbidraget till kvinnoorganisationerna och de statliga bidragen till andra typer av organisationer. Utifrån denna jämförelse ska utredaren analysera vad eventuella skillnader beror på och om de är sakligt motiverade. I uppdraget ingår även att undersöka möjligheten att förlägga handläggningen av kvinnoorganisationernas bidragsärenden till en annan myndighet än . Jag instämmer med att kvinnoorganisationerna är en viktig aktör i strävan att uppnå ett jämställt samhälle och att deras verksamhet bör uppmuntras och stödjas. Jag vill dock inte föregripa utredarens arbete utan ser fram emot utredarens redovisning som ska lämnas . Därefter ska betänkandet beredas på sedvanligt vis inom .
frs · GR12428 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:428 om Tingsrätten i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att belysa konsekvenserna avseende ekonomi och rättssäkerhet om läggs ned. En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . Jag har , som svar på frågor och interpellationer, redogjort för de principer efter vilka arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen bedrivs. har, , ställt sig bakom dessa principer. Som påpekas i frågan arbetar med en utredning om den framtida tingsrättsorganisationen i . Jag ser inte någon anledning att nu ge några särskilda instruktioner i anledning av det arbetet.
frs · GR12429 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:429 om avskrivna och nedlagda brott har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att den metod polisen använder för att redovisa andelen uppklarade brott ska förbättras. Bakgrunden till fråga är att begreppet uppklarade brott används även för ärenden som i dagligt tal inte är att betrakta som uppklarade, det vill säga att en gärningsman bundits till brottet. Begreppet uppklaring används för att redovisa ärenden som dels överlämnas till åklagare, dels skrivs av med exempelvis motivet att brott inte kan styrkas, eller att spaningsuppslag saknas. Det senare kan till exempel vara fallet om det skett en cykelstöld där det inte finns några vittnen. Allt detta benämns uppklarade brott i kriminalstatistiken. Av förklarliga skäl är därför inte uppklaring ensamt ett bra mått på hur väl polisen uppfyller de mål som beslutats av regering och riksdag. Därför används det inte heller som underlag för regeringens styrning av polisen. I stället finns en rad andra indikatorer, som till exempel ärenden redovisade till åklagare. Jag har förståelse för att begreppet uppklaring av många kan tolkas som ett mått på hur många brott polisen lyckats binda en gärningsman till. Det har dock aldrig varit avsikten. är det naturligtvis olyckligt om redovisningsmetoderna orsakar en debatt av det här slaget. Jag vet emellertid att nu ser över polisens resultatredovisning. Jag förväntar mig att det arbetet leder till förändringar som gör att statistiken blir tydligare framöver.
frs · GR12430 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:430 om strömavbrott har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ge möjlighet att förebygga och öka beredskapen vid ogynnsamt väder för att förhindra skador, strömavbrott etcetera. Låt mig först säga att min ambition är att vi ska ha en mycket säker elförsörjning i och att regeringen lagt stor vikt vid denna fråga. Regeringen har genom ändrad lagstiftning ökat fokus på leveranskvalitet. Ellagen tillåter nu att priset påverkas av nätföretagens leveranskvalitet. Dessutom har ett krav införts på att överföring av el ska vara av god kvalitet. Även på nordisk nivå sker ett samarbete för att förbättra leveranssäkerheten. De nordiska länderna är överens om att vidta gemensamma insatser för att förbättra driftsäkerheten i det nordiska elsystemet och att fördjupa samarbetet mellan de olika nordiska myndigheterna och systemoperatörerna. Därtill har vi beslutat att genomföra en sårbarhetsanalys av den nordiska kraftmarknaden, för att identifiera ytterligare konkreta åtgärder för att förbättra försörjningstryggheten. har jag träffat elnätsföretagen för att diskutera leveranskvalitet och jag har för avsikt att fortsätta denna dialog. Denna dialog har resulterat i att branschen vidtagit åtgärder som bland annat röjning av ledningsgator och isolering av elledningar. Dessutom har storstörningssamverkan, förbättrade informationsåtgärder och avbrottsersättningar kunnat åstadkommas . Om det visar sig att branschen inte klarar sina åtaganden på ett tillfredsställande sätt är jag inte främmande för förändringar i regelverket. Inom förbereder vi nu ett lagförslag om särskild förvaltning av elnät, som ger stöd för att gripa in då nätföretag starkt åsidosätter sina skyldigheter.
frs · GR12431 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:431 om och tingsrätter har frågat mig om jag avser att lämna besked att och tingsrätter får vara kvar. Arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen bedrivs på så sätt att på eget eller på berörda domstolars initiativ ser över organisationen i en viss region. I några fall har regeringen gett i uppdrag att utreda en viss region och lämna förslag på den framtida domstolsorganisationen. remitterar sedan utredningarna till berörda myndigheter och organisationer och ger därefter in sitt förslag till regeringen. Efter beredning av utredningen inom anmäler regeringen sin bedömning till . arbetar med en utredning om den framtida tingsrättsorganisationen i och . Utredningen beräknas pågå . Jag har inte för avsikt att föregripa den pågående utredningen genom att nu ta ställning till hur den framtida tingsrättsorganisationen i och ska se ut.
frs · GR12432 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:432 om ålfisket i i har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att få till stånd en omprioritering av kommissionens handlingsplan rörande ål. Ålbeståndet ligger utanför säkra biologiska gränser. Situationen kräver samordnade brådskande åtgärder för att bevara beståndet. För detta ändamål har kommissionen i ett meddelande lagt fram en handlingsplan med riktlinjer för förvaltningen av ålbeståndet. stöder principen i kommissionens handlingsplan för att skydda ålen i alla typer av ålfisken och i ålens samtliga livsstadier. Likaså stöds den föreslagna arbetsfördelningen mellan gemenskapen och medlemsländerna som medger stort utrymme för att ta hänsyn till nationella omständigheter. centrala invändning avser ett isolerat stopp för blankålsfiske. I kommissionens handlingsplan framgår emellertid att kommissionen inte kommit till ett slutligt ställningstagande i denna del, utan inbjuder till kommentarer. har särskilt kommenterat denna del av handlingsplanen och kommer att fortsätta att driva frågan aktivt i EU under det irländska ordförandeskapet. anser att en förvaltningsplan ska innehålla alla faser av ålens livscykel och i samtliga livsmiljöer, i linje med vad ICES rekommenderar.
frs · GR12433 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:433 om Genomförandegruppen för pensionsreformen har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska få nödvändig information om Genomförandegruppens arbete och ta det fulla ansvaret för pensionsfrågorna. Genomförandegruppen tillsattes för att hantera genomförandet av pensionsreformen. Av naturliga skäl ingår i Genomförandegruppen representanter för de fem partier som står bakom pensionsreformen. Jag vill dock påpeka att Genomförandegruppen inte beslutar om förändringar. Gruppens arbete är att ta fram underlag i linje med pensionsöverenskommelsen och finna lösningar som partierna kan stå bakom. Förslag till lämnas som i andra ärenden av regeringen i propositioner. För besluten har sedan det fulla ansvaret. Beredningsmässigt kan Genomförandegruppens arbete jämföras med partiöverskridande arbete inom andra områden där det kan finnas överenskommelser mellan flera partier som till exempel skatter, budget och försvar. Beredningsarbetet vad gäller pensioner har varit mycket omfattande och utdraget och har därför krävt en mer strukturerad organisation än vanligt för en sådan beredning. Jag delar uppfattning att löpande pensionsfrågor inte ska hanteras av en särskild grupp och att Genomförandegruppen därför bör avvecklas så snart reformen är genomförd. I och med den stora omläggningen kan pensionsreformen också sägas vara genomförd. Det finns dock några återstående frågor inom pensionsöverenskommelsen som ännu inte fått sin lösning. Det gäller avgiftsväxlingen, efterlevandeskyddet inom premiepensionssystemet, det slutliga överföringsbeloppets storlek samt hur överskott i fördelningssystemet ska hanteras. Det är dessa frågor Genomförandegruppen nu hanterar. När de har fått sin lösning har gruppen också slutfört sin uppgift och därmed kan Genomförandegruppen också avvecklas. Detta ligger också helt i linje med det regeringsbeslut som togs i samband med inrättandet av Genomförandegruppen. I det regeringsbeslutet står det att "Genomförandegruppen skall avsluta sitt arbete i samband med framläggandet av den eller de propositioner som reglerar pensionsreformen".
frs · GR12434 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:434 om bostadsbidrag till flerbarnsfamiljer har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra bostadsbidraget för flerbarnsfamiljer så att mål, att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder, kan uppnås. hänvisar till att i en undersökning uttalat att det finns skäl att se över stödet till just flerbarnsfamiljer. menar även att de regelförändringar som genomfördes har försämrat möjligheterna för stora familjer att efterfråga lägenheter där varje barn har eget rum. Bostadsbidraget ingår i politikområde Ekonomisk familjepolitik. Målet för politikområdet är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska inom ramen för den generella välfärden. En prioriterad uppgift är att skapa jämlika uppväxtvillkor för alla barn och att minska andelen barnfamiljer i ekonomiskt utsatta situationer. Minskningen av antalet hushåll med bostadsbidrag som skett beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen, dels på reformeringen av bostadsbidragssystemet. Den positiva samhällsekonomiska utvecklingen har medfört att fler personer har möjlighet att försörja sig själva och därmed i mindre utsträckning är i behov av bostadsbidrag. Antalet samboende hushåll med barn som uppbär bostadsbidrag har minskat mer än ensamstående hushåll med barn som uppbär bostadsbidrag. Ensamstående har i regel lägre hushållsinkomster än samboende. Det är därför inte förvånande att bostadsbidraget i stor utsträckning går till ensamstående föräldrar, eftersom det är vid låga inkomster som bostadsbidraget utbetalas. överlämnade sitt betänkande till regeringen . Utredningen har särskilt granskat bostadsbidragets effekter för hushållen och de marginaleffekter det ger upphov till. Avsikten har varit att förutsättningslöst pröva möjligheterna för att inom ramen för den generella välfärdspolitiken förändra och modernisera stödet. Syftet har även varit att pröva om det är möjligt att förändra stödet i en riktning som innebär att marginaleffekterna minskar som den fördelningspolitiska träffsäkerheten ökar. har även gjort ytterligare analyser av bostadsbidragets roll och framtida utformning (dnr. S2003/3579/SF). Regeringen har påbörjat ett arbete med att fördjupa sina kunskaper i frågor som rör barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Det är en högt prioriterad uppgift att minska andelen barn som lever i utsatta situationer. Detta arbete måste ske på bred front och omfatta även andra politikområden än den ekonomiska familjepolitiken. Det är viktigt att beskriva och analysera orsakerna till svag ekonomi för att rätt åtgärder ska kunna vidtas. Jag är medveten om de problem som beskriver i sin fråga till mig. Beredning av betänkande pågår inom . Jag har för avsikt att pröva denna fråga inom ramen för den beredningen.
frs · GR12435 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:435 om höga ljudnivåer frågar vad jag ämnar göra för att säkerställa svenska konsertarrangörers konkurrenskraft. har ställt denna fråga mot bakgrund av förslagen i att utvärdera om regelverket kring höga ljudnivåer ger avsedd effekt. Hörselskador till följd av för höga ljudnivåer och den därmed sammanhörande ökningen av tinnitus är ett växande problem. Ett område där människor och kanske främst ungdomar utsätts för höga ljudnivåer är diskotek, rockkonserter och liknande arrangemang. Därför fick i uppdrag att se över regelverket. Det är inte rimligt att människor ska riskera sin hälsa för att man tycker om att dansa eller gå på konsert. Tinnitus innebär oftast ett livslångt lidande och andelen ungdomar som drabbats av tinnitus har mer än fördubblats . Den tekniska utvecklingen inom musikbranschen gör det också möjligt att prestera högre ljudnivåer med bibehållen ljudkvalitet . har redovisat sitt uppdrag . I rapporten anmäler behov av en riksomfattande uppföljning av kommunernas tillsyn över verksamheter där det framförs hög musik. Vidare föreslår bland annat skärpta regler såvitt avser högsta tillåtna ljudnivå vid vissa arrangemang. Detta gäller inte minst arrangemang som riktar sig till barn. är föremål för vidare beredning i .
frs · GR12436 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:436 om utökat utbud i har frågat finansministern om vilka åtgärder denne är beredd att vidta för att möjliggöra ett aktivt val av Premiesparfonden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Premiepensionssystemet är en del av den stora pensionsreformen. Premiesparfonden, som ingår i Sjunde AP-fonden, inrättades för att förvalta premiepensionsmedel för dem som avstår från att välja annan fond. har klargjort (bet. 1999/2000:SfU6) att den som en gång har gjort ett aktivt val av fond inte i ett senare skede, genom att avstå från val av fond, ska komma att tillhöra icke-väljarkollektivet. Utskottet uttalade även att pensionsspararna aktivt bör kunna välja att få sina medel placerade i en fond med samma låga risk och med samma avkastningskrav som gäller för Premiesparfonden. Utskottet uttalade vidare att regeringen bör återkomma till när tillräckliga erfarenheter vunnits beträffande val och byte av fond. De första valen av fonder inom premiepensionssystemet ägde rum . har val av fonder ägt rum ytterligare , varför vissa slutsatser torde kunna dras . Det är emellertid rimligt och önskvärt att frågor som rör Sjunde AP-fonden kan lösas i ett sammanhang. Jag avser därför att ta upp frågan om aktivt val av Premiesparfonden bland andra frågor som rör premiepensionssystemet, när det finns förutsättningar att nå en politisk överenskommelse inom de ramar som gäller för pensionsreformen.
frs · GR12437 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:437 om båtskatt har frågat mig om jag avser att verka för att en båtskatt införs på lyxbåtar. Frågan om en båtskatt ska införas förutsätter att det finns ett allmänt register för fritidsbåtar. fick i uppdrag av regeringen att utvärdera förutsättningarna för att införa ett fritidsbåtsregister. har överlämnat sin utredning till regeringen. Resultatet av utredning bereds inom . Först därefter är det meningsfullt att pröva frågan om båtskatt.