ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11457 · 2003-01-31 00:00:00 — Fråga 2002/03:457 av () till socialminister om bojkott av stafettläkare Landstingen ska sluta anlita uthyrningsföretagen. På så sätt ska läkarna "tvingas" tillbaka till landstingen @ detta enligt landstingsförbundets ordförande . 16 av 21 landsting och regioner är beredda att ställa sig bakom ett nationellt stopp för "stafettläkare" trots att detta kommer att drabba alla människor som väntar i långa vårdköer. Två moderatledda landsting, nämligen och , säger bestämt nej till detta nya förbud. Orsaken till att många läkare lämnar landstingen beror på otydlig organisation, oklara roller, bristande ledarskap och att landstingen inte tillräckligt tillvaratar professionaliteten hos läkare och andra yrkesgrupper. Många vill helt enkelt hellre arbeta i uthyrningsföretag eller som sin egen arbetsgivare. I stället för att tvingas tillbaka till en arbetsgivare man inte trivs med kan följden bli att många läkare helt enkelt väljer att sluta arbeta inom vården eller lämnar landet. Den läkarbrist som råder inom olika delar av vården är ett stort problem. Den vårdgaranti som vi moderater förespråkar med vård kräver naturligtvis en god tillgänglighet och många olika vårdgivare. En bojkott kommer att medföra svåra konsekvenser för patienterna, då landstingen ännu mindre kommer att klara att erbjuda adekvat sjukvård och vård med nya förbud och endast med offentligt anställda läkare. Vi behöver fler entreprenörer i vården, inte färre. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta så att patienterna inte drabbas vid en eventuell bojkott av "stafettläkare"?
fr · GQ11458 · 2003-01-31 00:00:00 — Fråga 2002/03:458 av () till socialminister om omvänt besöksförbud En vuxen person kan enligt socialtjänstlagen 27§ förbjudas att låta andras underåriga barn vistas i sitt hem, om det till exempel har kommit fram att den vuxne brukar bjuda underåriga på alkohol. Lagen ser till den unges bästa och är ett skydd för unga som vistas i olämpliga miljöer. Beslut om det "omvända besöksförbudet" med stöd av SoL 27§ fattas av kommunens socialnämnd eller motsvarande. Om polisen misstänker överträdelse av det beslutade besöksförbudet får man inte utan misstanke om annan grövre brottslighet ta sig in i den berörda bostaden eftersom påföljden för brott mot 27§ SoL är böter. Överträdelse av besöksförbudet innebär att unga riskerar att utsättas för grova brott. Rättsvårdande myndigheter upplever lagen som tandlös, dels genom de bristande övervakningsmöjligheterna, dels genom den låga frekvens med vilken lagen har tillämpats. Det borde finnas fler fall i där omvänt besöksförbud kan tillämpas. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att tillämpningen av besöksförbudet ska bli effektivare?
fr · GQ11459 · 2003-01-31 00:00:00 — Fråga 2002/03:459 av () till statsrådet om bättre mål för arbetsmarknadspolitiken Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera insatserna för integration av invandrare på arbetsmarknaden. Rapporten 2002 är överlämnad till regeringen. Att kunna jobba, vara självförsörjande, är ett viktigt steg i vår socialdemokratiska integrationspolitik. Ett arbete ger inte bara ekonomisk frihet, utan ger också den enskilde självkänsla. Det är oerhört viktigt att de insatser som genomförs för att göra det möjligt att bli självförsörjande kan mätas och utvärderas. Statskontorets rapport konstaterar att de arbetsmarknadspolitiska målen måste förtydligas. Både de mål som satts upp för de insatser som sker för invandrare under första tiden i samt målen för den generella arbetsmarkandspolitiken är nämligen otydliga, menar . Det betyder, enligt rapporten, att det "inte går att bedöma om integrationspolitiken varit framgångsrik på arbetsmarknadsområdet". Arbetsmarknadspolitiken är vårt främsta verktyg för att förbättra integrationen. Det måste vara möjligt att bättre än se om de insatser som görs ger resultat eller inte. Hur avser statsrådet att förtydliga målen på det arbetsmarknadspolitiska området så att det blir möjligt att mäta effekterna av de insatser som görs på integrationsområdet?
fr · GQ11460 · 2003-01-31 00:00:00 — Fråga 2002/03:460 av () till statsrådet om finansiering av riksrekryterande påbyggnadsutbildningar De riksrekryterande påbyggnadsutbildningarna är en egen utbildningsform som kan ge vidareutbildning inom ett yrke, eller ge en möjlighet att börja om i ett helt nytt yrke. För att bli antagen till en påbyggnadsutbildning krävs en slutförd gymnasieutbildning, det vill säga slutbetyg från ett treårigt nationellt program. är de flesta som söker riksrekryterande påbyggnadsutbildningar runt . Denna grupp tillhör inte den ordinarie vuxenutbildningens prioriterade målgrupper, varken om man tar hänsyn till deras ålder eller till det faktum att de redan har en färdig gymnasieutbildning. Ändå är det hemkommunen som utan något som helst inflytande ska betala kostnaden för dessa utbildningar, pengar som ska tas ur budgeten för komvux. Att detta medfört orimliga konsekvenser för många kommuner är de flesta överens om. Dock väntar till exempel alltjämt på förslag från regeringen om hur detta ska åtgärdas. Min fråga till statsrådet är därför om hon avser att lägga förslag på förändringar när det gäller finansieringen av de riksrekryterande påbyggnadsutbildningarna.
fr · GQ11461 · 2003-01-31 00:00:00 — Fråga 2002/03:461 av () till näringsminister om undantag från handel med elcertifikat Regeringen har i sitt förslag om införande av handel med elcertifikat gjort undantag från kvotplikten för elintensiv industri. I regeringens uppräkning av elintensiv industri ingår företag inom stål- och metallverk, massa- och pappersindustrin, baskemikalieindustrin, gruvindustrin, cementindustrin och petroleumraffinaderier. Dessa har preciserats ytterligare genom angivande av SNI-koder. I en sådan uppräkning är det lätt att missa någon liten elintensiv bransch, vilket det förefaller som regeringen har gjort. I finns det fortfarande kvar en liten spillra av träfiberindustrin. Närmare bestämt två företag: i och i . Processen för framställning av träfiberskivor är i princip densamma som vid framställning av papper. Förenklat kan man säga att träfiberskivor är ett slags tjockt papper. Energiåtgången för framställning av träfiberskivor är en megawattimme per ton board. Industrin bör således klassas som elintensiv. Om inte träfiberindustrin undantas från kvotplikten är risken överhängande att blir helt utan egen tillverkning av board och att därmed flera viktiga arbetstillfällen försvinner från till exempel i . Vad avser näringsministern att vidta för åtgärder för att träfiberindustrin ska undantas från kvotplikten?
fr · GQ11462 · 2003-01-31 00:00:00 — Fråga 2002/03:462 av () till finansminister om nordisk samverkan och alkoholpolitiken i EU Utvecklingen inom alkoholområdet är för en viktig folkhälsopolitisk fråga och ett av de målområden för folkhälsan som lagts fram i regeringens proposition Mål för folkhälsan. Vi kan tyvärr konstatera att den framgångsrika restriktiva och solidariska alkoholpolitiken luckrats upp . I och med EU-inträdet har tvingats anpassa sin alkoholpolitik till EU:s med ökade införselkvoter och sänkta alkoholskatter som konsekvens. Det har lett till en accelererande ökning av totalkonsumtionen av alkohol som kommer att innebära stora folkhälsoproblem. har socialdemokratiske justitieminister väckt förslaget om att EU borde fatta ett gemensamt beslut om höjda alkoholskatter. Motiveringen är att kunskapen om relationen mellan totalkonsumtionen och alkoholens skadeverkningar är allt tydligare. De nordiska länderna har i många stycken haft en gemensam syn på hur en framgångsrik alkoholpolitik ska utformas, undantaget , varför det vore motiverat att och gemensamt skulle kunna agera inom EU för en restriktiv alkoholpolitik. Jag vill fråga finansminister : Kommer ministern att ta några initiativ för att stödja förslag om att EU ska fatta ett gemensamt beslut om höjda alkoholskatter?
frs · GQ12280 · 2003-01-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:280 om helikopterbataljonen på , 288 om helikopterstationen i samt 307 om helikopterstation har frågat mig hur jag avser att verka för att beslut angående helikopterbataljon genomförs. har frågat mig om jag är beredd att agera för att bevara helikopterstationen i i minst nuvarande omfattning även fortsättningsvis. har frågat mig vad jag avser att vidta för att tydliggöra att beslut om gäller. Bakgrunden till , och frågor är Försvarsmaktens utredning av helikopterbaseringen. Försvarsmakten omsätter sin helikopterpark. Detta, tillsammans med den pågående omstruktureringen av verksamheten, leder till att baseringen av helikoptrarna måste ses över. Försvarsmakten har emellertid inte tagit ställning till en förändrad basering ännu och därför inte redovisat myndighetens uppfattning till regeringen. Innan det föreligger ett ställningstagande från Försvarsmaktens sida varken kan eller ska jag redovisa någon uppfattning i fråga om helikopter på eller någon annan ort. Jag kommer att besvara Per interpellation 2002/03:92 om helikopterverksamhet på i kammaren . Per frågar där vad jag är beredd att göra för att trygga behov av helikopterverksamhet på . I det sammanhanget kommer jag att ta upp olika frågeställningar som rör Försvarsmaktens helikopterverksamhet.
frs · GQ12288 · 2003-01-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:280 om helikopterbataljonen på , 288 om helikopterstationen i samt 307 om helikopterstation har frågat mig hur jag avser att verka för att beslut angående helikopterbataljon genomförs. har frågat mig om jag är beredd att agera för att bevara helikopterstationen i i minst nuvarande omfattning även fortsättningsvis. har frågat mig vad jag avser att vidta för att tydliggöra att beslut om gäller. Bakgrunden till , och frågor är Försvarsmaktens utredning av helikopterbaseringen. Försvarsmakten omsätter sin helikopterpark. Detta, tillsammans med den pågående omstruktureringen av verksamheten, leder till att baseringen av helikoptrarna måste ses över. Försvarsmakten har emellertid inte tagit ställning till en förändrad basering ännu och därför inte redovisat myndighetens uppfattning till regeringen. Innan det föreligger ett ställningstagande från Försvarsmaktens sida varken kan eller ska jag redovisa någon uppfattning i fråga om helikopter på eller någon annan ort. Jag kommer att besvara Per interpellation 2002/03:92 om helikopterverksamhet på i kammaren . Per frågar där vad jag är beredd att göra för att trygga behov av helikopterverksamhet på . I det sammanhanget kommer jag att ta upp olika frågeställningar som rör Försvarsmaktens helikopterverksamhet.
frs · GQ12293 · 2003-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:293 om och Bujagalidammen har frågat statsrådet om han kommer att verka för att i ställer krav på att medfinansiering från till stora dammprojekt ska ske endast då korrekt information gått ut till intressenter. Frågan har överlämnats till mig. tar ställning till ett flertal ärenden som behandlas i . Vi försäkrar oss då om att de beslutsunderlag som ställs till vårt förfogande innehåller erforderliga och korrekta fakta, och att analyser därav ligger i linje med de fakta vi själva besitter. kan inte inför enskilda styrelsebeslut i och andra utvecklingsbanker göra sina egna tekniska studier och bedömningar @ det vore både mycket kostsamt och direkt olämpligt. Vi måste förlita oss på den information som finns tillgänglig från olika källor. Speciellt viktigt därvidlag blir det system som har upprättats inom inför styrelsebeslut. Detta system innebär att projekt som tas upp till styrelsebehandling kvalitetssäkras genom en mycket noggrann förberedelseprocess. Detta gäller inte minst stora dammprojekt som kräver ett flertal ingående studier av olika slag för att klargöra tänkbara ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser av ett projekts genomförande. Skulle det visa sig att det trots klartecken efter alla dessa studier föreligger klagomål från berörda privatpersoner finns det dessutom en oberoende inspektionspanel som kan åberopas för att genomlysa projektet. Bujagali har, som säkert är medveten om, varit föremål för undersökning av denna inspektionspanel. Då inte tillräckliga fakta finns eller då andra tveksamheter föreligger söker vi reda ut dessa inför styrelsebehandlingar. I det fåtal fall då tveksamheter ändå kvarstår inför styrelsebehandling agerar vi på lämpligt sätt för att uttrycka våra reservationer eller farhågor. Som en konkret illustration av relevans för just denna fråga ber jag att få hänvisa till ställningstagande då Bujagalidammen skulle upp i . fanns oklarheter kring projektet som medförde att vi och andra medlemsstater krävde att styrelsebeslutet sköts upp tills det att dessa oklarheter på ett tillfredsställande sätt hade retts ut. Detta förfarande gäller alla typer av ärenden som styrelsebehandlas i och andra multilaterala utvecklingsbanker, och då inte bara stora dammprojekt. fråga refererar specifikt till Bujagalidammen och avser mer generellt engagemang i stora dammprojekt. Mitt svar kan dock gälla bredare än så. Jag menar att vi som delägare i banken tillsett att det finns ett transparent system med riktlinjer för beredning av och beslut om alla projekt. Detta kompletteras av en oberoende inspektionspanel och en likaledes oberoende utvärderingsenhet. Den senare fyller en central funktion för att säkra att riktlinjerna revideras om brister upptäcks eller fel begås. kommer fortsätta verka för att alla projekt i banken ska kännetecknas av hög kvalitet, objektivitet och transparens.
frs · GQ12294 · 2003-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:294 om EKN och Bujagalidammen har frågat mig om jag kommer att verka för att myndigheter som EKN gör tillförlitliga kalkyler innan kreditgarantier medges. EKN ska enligt gällande regelverk noga pröva förutsättningarna för att bevilja garantier. EKN baserar sina beslut på den information som finns tillgänglig och gör en självständig bedömning av informationens tillförlitlighet och relevans. Beträffande det specifika förde EKN en långvarig dialog med bland annat () och () vilka deltar som finansiärer i projektet. EKN förde även en dialog med () som ännu inte fattat beslut om deltagande i projektet. fattade beslut om att lämna utfästelse om en garanti beträffande vattenkraftverket Bujagali. Beslutet baserades på ett omfattande informationsmaterial från bland annat IFC. EKN gjorde en självständig bedömning av informationens tillförlitlighet. Vid EKN:s beslut togs hänsyn till att MIGA förväntades återförsäkra en del av risken. Beslut om att lämna kreditgarantier vid större affärer tas av . Om ett ärende är av större vikt, har EKN möjlighet att hänskjuta ärendet till regeringens prövning. Denna möjlighet används sparsamt och utnyttjades inte vad gäller . Min uppfattning är att systemet, där EKN gör en noggrann och självständig bedömning, fungerar mycket bra.
frs · GQ12306 · 2003-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:306 om ett idrottens Globalt ansvar har frågat utrikesministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att etablera ett idrottens Globalt ansvar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringens initiativ Globalt ansvar syftar till att stödja och stimulera svenska företag att genom ökad förståelse för och efterlevnad av de internationellt överenskomna regelverken, ta ett utvidgat socialt ansvar för sin verksamhet. Det övergripande målet är att förbättra fattiga människors levnadsvillkor. Idrottsrörelsen har en viktig roll att fylla i det arbetet då idrotten till sin natur är gränsöverskridande. Idrottens språk kan förstås av alla oavsett var i världen man befinner sig. Genom internationellt samarbete bland annat inom de internationella idrottsförbunden och den olympiska rörelsen bidrar idrotten till att uppnå de målsättningar som gäller för regeringens initiativ Globalt ansvar. Den svenska folkrörelsebaserade idrotten bygger sin verksamhet på alla människors lika värde. Idrotten har en stor potential att främja kvinnors aktiva delaktighet i samhället och att utveckla en hållbar miljö. Dopning är ett hot mot alla aktivas rätt att tävla på lika villkor. Den svenska idrottsrörelsen och de internationella idrottsförbunden deltar aktivt i kampen mot dopning. Det gemensamma arbetet inom har redan börjat ge resultat. Idrotten är en betydelsefull aktör internationellt i de frågor som berörs av regeringens initiativ. Jag avser därför inte att nu vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GQ12307 · 2003-01-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:280 om helikopterbataljonen på , 288 om helikopterstationen i samt 307 om helikopterstation har frågat mig hur jag avser att verka för att beslut angående helikopterbataljon genomförs. har frågat mig om jag är beredd att agera för att bevara helikopterstationen i i minst nuvarande omfattning även fortsättningsvis. har frågat mig vad jag avser att vidta för att tydliggöra att beslut om gäller. Bakgrunden till , och frågor är Försvarsmaktens utredning av helikopterbaseringen. Försvarsmakten omsätter sin helikopterpark. Detta, tillsammans med den pågående omstruktureringen av verksamheten, leder till att baseringen av helikoptrarna måste ses över. Försvarsmakten har emellertid inte tagit ställning till en förändrad basering ännu och därför inte redovisat myndighetens uppfattning till regeringen. Innan det föreligger ett ställningstagande från Försvarsmaktens sida varken kan eller ska jag redovisa någon uppfattning i fråga om helikopter på eller någon annan ort. Jag kommer att besvara Per interpellation 2002/03:92 om helikopterverksamhet på i kammaren . Per frågar där vad jag är beredd att göra för att trygga behov av helikopterverksamhet på . I det sammanhanget kommer jag att ta upp olika frågeställningar som rör Försvarsmaktens helikopterverksamhet.
frs · GQ12308 · 2003-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:308 om proposition om ohälsan har frågat mig om jag kommer att verka för att en proposition om ohälsan hinner behandlas under detta , det vill säga . Inledningsvis vill jag framhålla att jag och regeringen ser med stor oro över utvecklingen av sjukskrivningarna. Som känner till har ett omfattande utredningsarbete bedrivits inom med anledning av den ökade sjukfrånvaron och ohälsan i arbetslivet. Resultaten visar bland annat att ökningen av antalet sjukskrivna har många förklaringar och att orsakssambanden är komplexa. Det finns således ingen enskild faktor som kan förklara ökningen av sjukfrånvaron utan flera förklaringsfaktorer måste kombineras. Det är till följd av dessa komplexa orsakssamband som regeringen valt en strategi för ökad hälsa i arbetslivet i elva punkter som innehåller ett brett spektrum av åtgärder. Det innehåller åtgärder för att förebygga ohälsa i arbetslivet, åtgärder för att förbättra rehabiliteringen av dem som drabbas samt vissa åtgärder för förbättrad tillgänglighet till behandling inom hälso- och sjukvården. Bland annat ingår arbetsmiljö, ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare, formerna för sjukskrivningsprocessen samt förbättrad statistik och forskning. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ett mål om att halvera frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar . För detta krävs kraftfulla insatser. Att bryta ohälsoutvecklingen är en av regeringens största utmaningar . Med tanke på de komplexa orsakssambanden som ligger bakom de ökade sjukskrivningarna krävs samförståndslösningar, vilket innebär att de kommande förslagen även kräver ett omfattande beredningsarbete. Regeringens kommande proposition med förslag med inriktning på att öka hälsan i arbetslivet kommer att lämnas till att den också kan behandlas av vårriksdagen.
frs · GQ12311 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:311 om placering av barn utanför hemmet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att i enlighet med bestämmelsen i 6kap. 5§ socialtjänstlagen vid en placering av ett barn överväger om barnet kan tas emot av någon anhörig eller annan närstående. Sedan bestämmelsen infördes har noga följt utvecklingen genom att länsstyrelserna och i sitt tillsynsarbete haft regeringens uppdrag att följa upp hur bestämmelsen efterlevs. Den nationella statistiken redovisar endast släktingplaceringar, vilket innebär att denna statistik saknar uppgift om de så kallade närståendeplaceringarna, det vill säga hos andra i barnets nätverk såsom vänner, grannar eller annan person som är viktig för barnet. Därför har flera länsstyrelser inkluderat placeringar i nätverkshem i sina undersökningar och fått fram uppgifter som tyder på att placering hos annan närstående är ungefär lika vanligt som placering hos släktingar. kommer den nationella statistiken att omfatta placeringar hos både släktingar och andra närstående. I och länsstyrelsernas gemensamma rapport tillsyn 2001 konstateras att flera länsstyrelser rapporterar att antalet barn som placeras i släktinghem eller annat hem som ingår i familjens nätverk ökar. I av behandlingshem för barn och ungdomar (RRV 2002:6) har vi inte funnit några uppgifter om antalet släktingplaceringar. tycks således sakna belägg för påståendet att släktingplaceringarna inte har ökat. Av revisorers rapport (Rapport 2001/02:16) framgår däremot att revisorerna vid de kommunintervjuer som genomförts diskuterat frågan om släkting- och närståendeplaceringar. Samtliga som intervjuats uppger att kommunen alltid undersöker möjligheten att göra sådana placeringar. Flera kommunföreträdare har menat att det inte vore möjligt att täcka efterfrågan på familjehemsplaceringar om inte användandet av släkting- och närståendeplaceringar ökat. Jag håller med om att det är angeläget att lagens bestämmelser följs och att alltid överväger om det är möjligt att placera ett barn hos en släkting eller annan närstående under förutsättning att det är till barnets bästa. Jag vill understryka hur viktigt det är att noga dokumentera den prövning som görs så att det går att följa vilka bedömningar gjort.
frs · GQ12313 · 2003-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:313 om och polisiära uppgifter har frågat mig hur regeringen ställer sig till den planerade nedläggningen av sjöpolisverksamheten i sex av åtta polismyndigheter samt om jag tänker verka för att personal ska ges polisiära befogenheter fullt ut vid brott. Det är () som fördelar polisens resurser till polismyndigheterna och till olika verksamheter inom polisen. För sjöpolisens del har verksamheten varit föremål för flera utvärderingar, bland annat när det gäller nyttan i förhållande till kostnaderna. Dessa utvärderingar har visat att det finns behov av särskilda sjöpolisenheter vid polismyndigheterna i och medan behovet är svårare att motivera i övriga sex myndigheter som har sjöpolis. Enligt RPS torde det vara möjligt att skapa ett system för tranport av polispersonal vid behov, till exempel genom och andra sjögående myndigheters försorg. Det finns heller inget som hindrar att polismyndigheterna själva anskaffar egna lättare båtar. När det gäller har myndighetens tjänstemän en del polisiära befogenheter, till exempel att gripa personer misstänkta för brott och att hålla förhör. har också rätt att avvisa, avlägsna eller omhänderta den som genom sitt uppträdande i trafiken till sjöss stör ordningen eller utgör omedelbar fara för denna. Detta gäller endast i omedelbar anslutning till den gärning som föranleder åtgärden. fyller härigenom många viktiga uppgifter i det brottsförebyggande och brottsbekämpande arbetet till sjöss. Det är positivt om detta arbete utvecklas. Regeringen har dock inte för avsikt att ge Kustbevakningstjänstemän fulla polisiära befogenheter. Det ska enbart poliser ha.
frs · GQ12315 · 2003-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:315 om bilstöld har ställt en fråga till mig om vad jag tänker vidta för åtgärder för att rätta till problemen kring bilstödet och handikappanpassningen. Jag är medveten om de problem som beskriver i sin fråga. När det gäller finansieringen av stödet är regeringens ambition att anslagna medel ska räcka. I det ansträngda budgetläge som råder har regeringen emellertid inte sett det möjligt att höja anslaget i samband med budgetpropositionen. Regeringen avser att senare återkomma till med en redovisning av hur frågan kan hanteras framöver.