ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11982 · 2003-05-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:982 av () till justitieminister om nordisk lagharmonisering av familjerätt och successionsrätt På grundval av direktiv från den nordiska ministerkommittén för en studie av familjerätten och successionsrätten (projektnummer 71.01.21.00) har två böcker av om äktenskapsrätt och av om successionsrätt framtagits tillsammans med en rapport . De nordiska länderna har en lång tradition av lagsamarbete på familjerättens område. Trots detta råder väsentliga skillnader på centrala områden i de olika ländernas lagstiftningar. I princip är det den lag i landet där man bor som gäller. Obehagliga rättsliga överraskningar kan drabba människor som flyttar mellan de nordiska länderna. Enligt uppgift bor omkring 250000 nordiska medborgare i annat land än sitt eget. Det finns beaktansvärda skäl för medborgarna inom att en lagharmonisering kommer till stånd. Detta kan också vara till gagn för de nordiska länderna i ett senare skede, då harmonisering på europeisk nivå kommer. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att få till stånd en lagharmonisering inom avseende familjerätten och successionsrätten?
fr · GQ11983 · 2003-05-22 00:00:00 — Fråga 2002/03:983 av () till justitieminister om särskilda beredskapspolisen finns 1500 särskilda beredskapspoliser utbildade och placerade vid polismyndigheterna runtom i . Dessa har en bättre utbildning och bättre utrustning än den tidigare beredskapspolisen och ska dessutom kunna användas även i fredstid till polisiära uppgifter. Enligt förordningen om beredskapspolisen är det regeringen som efter framställning från beslutar när beredskapspoliserna får tas i bruk. har i en skrivelse begärt att detta beslutsmandat ska flyttas från regeringen till , samt att möjligheten att använda den särskilda beredskapspolisen ska utökas. Den särskilda beredskapspolisen är visserligen fortfarande relativt ny men det är anmärkningsvärt att beredskapspolisen ännu inte varit i tjänst. Såväl till i som efter händelserna har framställningar om att få använda den särskilda beredskapspolisen gjorts, men regeringen har inte fattat beslut om att de får användas vid ett enda tillfälle. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga: Är justitieministern beredd att delegera ansvaret för att besluta om insatser av den särskilda beredskapspolisen till ?
fr · GQ11984 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:984 av () till statsrådet om framsynt regionalpolitik Enligt en rapport som i publicerat ser framtiden ljus ut för . Fram räknar man med en befolkningstillväxt med 3000 personer och antalet arbetstillfällen beräknas öka med 7000. För att detta ska kunna bli verklighet måste man ta tag i länets utvecklingsmöjligheter. Om inte det sker, beräknas befolkningen i stället minska med 14000 personer. De åtgärder som enligt är en förutsättning för en tillväxt är kraftfulla statliga insatser, framför allt i fråga om kommunalt utjämningssystem och pålitliga flygförbindelser. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att det positiva framtidsscenariot ska bli verklighet i .
fr · GQ11985 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:985 av () till utbildningsminister om högskolestudier på distans Välutbildad personal är en viktig förutsättning för tillväxten i , varför högskolestudier har en nyckelroll i detta sammanhang. För att bereda och stimulera fler möjligheter till högskolestudier bedriver till exempel högskoleutbildningar, program och fristående kurser från och på distans. Undervisningen sker till stor del med hjälp av distansöverbryggande teknik som videokonferens och datakommunikation. Samlingar på utbildningsorter samt på universiteten sker . Verksamheten har pågått under ett par års tid med mycket positiva resultat. , , och kommuner, som ingår i detta kommunalförbund, har väl fungerande studiecentrum där studenterna har tillgång till studierum, datorer och viss referenslitteratur. Kommunerna står för dessa kostnader liksom för den merkostnad som undervisning på distans innebär för berörda högskolor. Med tanke på att högskoleutbildning är ett statligt åtagande, borde högskolestudier på distans finansieras på samma sätt som övrig högskoleutbildning. Jag vill fråga utbildningsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att kommunerna inte ska behöva betala för de kostnader som högskolestudier på distans innebär.
fr · GQ11986 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:986 av () till socialminister om väntetider till ortopedläkare Vården och sjukvårdens ekonomi i har gått med stora underskott . Trots att den socialdemokratiskt ledda majoriteten gjort av med mer pengar och medborgarna fått en tillfällig skattehöjning om permanentad, har de har haft tillgång till mindre vård . har misshushållningen med ekonomin lett till nedskärningar som innebär stängningar av vårdcentraler, BB, jourmottagningar och indragning av ambulanser samt besparingar inom sjukhusens verksamheter. Redan innan besparingarna var vårdköerna i de längsta i landet. I kunde man läsa hur väntetiderna i gör att ortopedläkarna har börjat skicka tillbaka remisser utan åtgärd. Detta är innan nedskärningarna har minskat vårdproduktionen ytterligare. En läkare säger att "det är rent löjligt att skicka ut svar där patienten får ". Väntetiden för att träffa en ortopedläkare vid är eller 4½ år. Vid Sahlgrenska och är väntetiden . Till detta kan läggas ytterligare årslång väntan om ett ingrepp är nödvändigt. De långa väntetiderna visar att de riktade kökortningssatsningarna inte fungerat. Väntetiderna i är dessutom långt ifrån vårdgarantin med 0-7-90 som socialministern upprepat talat om. Avser socialministern att verka för att väntetiderna för att få träffa en ortopedläkare förkortas?
fr · GQ11987 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:987 av () till statsrådet om fusk med socialförsäkringarna I en Aktuelltsändning redogjordes för ett omfattande fusk och rena bedrägerier med socialförsäkringspengar. Inslaget visade hur man hos i , med två personer som bara ägnade sig åt utredningar om vad man kallade avancerade fuskare, lyckades spara in ca per person och år. Detta räknat på att den fuskande skulle ägna sig åt sitt bedrägeri - om det skulle hålla på längre blir besparingen naturligtvis ännu högre. Inslaget berättade om personer som har inkomster av egen inkomst, a-kassa och sjukpenning . TV-inslaget visade också ett "typexempel" på bidragsfusk, där föräldrapar separerar på papper, och därmed får bidrag, trots att man inte separerat i verkligheten. Det finns en formell skyldighet hos försäkringskassorna att granska och kontrollera så att situationer som den ovanstående inte ska uppstå. Försäkringskassor som likt den i satsar på att mota och beivra bedrägerier och fusk har en egendomlig situation. Den personal som arbetar med frågorna drar mer än väl in sin egen lön och mer därtill, men kompenseras inte för detta. Detta som vi vet att socialförsäkringskostnaderna skenar och åtgärder för att få ned dem borde prioriteras. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder så att försäkringskassorna motiveras mer att arbeta mot det ökande fusket, och därmed förbättra den ekonomiska situationen för socialförsäkringarna?
fr · GQ11988 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:988 av () till statsrådet om kostnader för asylsökande har som policy att inte ersätta, alternativt endast delvis ersätta, kommuner för de verkliga kostnader och insatser som asylsökande kan kosta kommunen i väntan på beslut om uppehållstillstånd. Kommunerna har hälsat nya asylsökande välkomna för att dels underlätta för när de behöver platser, men också för de asylsökandes egen skull och för vikten av mångfald i kommunen. Inte sällan händer det under denna process att socialnämnden och dess förvaltning kallas in för utredningar då situationen är pressad eller att barn far illa i dessa familjer. Här ersätts inte kommunen för dessa kostnader och andra ärenden får stå åt sidan. Inte heller för de extra insatser som krävs för att ge en fullgod undervisning till ett barn med funktionshinder kan man påräkna ersättning. Många kommuner har blivit varse de extra åtaganden och kostnader som inte, trots utfästelser om att stå för kostnaderna för de asylsökande, tar på sig. Situationen håller på att bli ohållbar och risken att kommuner drar tillbaka sitt erbjudande om platser börjar bli uppenbar. I min fråga till statsrådet på ett liknande tema fick jag i svaret veta att "jag finner ingen anledning att föreslå regeringen ändringar på denna ordning med anledning av fråga". Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att förmå att i samförstånd med kommunerna lösa denna konflikt?
fr · GQ11989 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:989 av () till statsrådet om ensamkommande flyktingbarn Det har framkommit att det är stora brister i hanteringen av ensamkommande flyktingbarn, framförallt barnen som försvinner samt det faktum att myndigheterna inte samarbetar i dessa frågor. Stora brister i kunskap om har upptäckts framförallt hos polisen och även en diskriminering som var högst anmärkningsvärd. Regeringen tar upp ensamkommande flyktingbarns situation i i sin tredje rapport till . Regeringen skriver bland annat om det faktum att barn försvinner, men påstår att när så sker anmäls detta till polisen och till omgående. Detta stämmer inte med ECPAT erfarenheter från . Där anmäls försvinnanden till polisen, men först . kan det dröja . kontaktas aldrig i samband med ett försvinnande, varken av personalen vid eller av polisen. Vad avser statsrådet att göra för att förbättra hanteringen av ensamkommande flyktingbarn?
fr · GQ11990 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:990 av () till statsrådet om kommersiell sexuell exploatering av barn i När regeringen offentliggjorde sin första nationella handlingsplan mot kommersiell sexuell exploatering av barn 1998, ansåg regeringen att "är ett land där kommersiell sexuell exploatering av barn förekommer i mycket ringa omfattning. har problemet begränsats till ett fåtal beslag av barnpornografi och en mycket begränsad tonårsprostitution". ECPAT hade fått indikationer som pekade åt ett helt annat håll. presenterade ECPAT sin studie om barnsexhandel i . I denna studie fann ECPAT minst 400 barn som är eller har varit inblandade i barnsexhandel i . En anledning till att ECPAT gjorde denna studie var att få regeringen att göra en fullskalig inventering av förekomsten av barnsexhandel i . tillsatte regeringen för kunskap om sexuell exploatering av barn i (KoSEB). Tyvärr gör inte denna arbetsgrupp, som är en utredning, en inventering av förekomsten av barnsexhandel i , utan om vilken kunskap som finns. För att kunna komma fram till hur man bäst hanterar ett problem som detta och vilka åtgärder som måste sättas in, måste man veta omfattningen av problemet. Avser statsrådet att ta reda på omfattningen av problemet av kommersiell sexuell exploatering av barn?
fr · GQ11991 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:991 av () till statsrådet om gränsöverskridande betalningar i I den program för ordförandeskapet i , Integration , understryks det angelägna i att främja fortsatt integration mellan de nordiska länderna, inte minst i frågor som berör människor direkt. EG-förordningen nummer 2560/2001 av om gränsöverskridande betalningar är nu gällande lag i såväl som . Enligt förordningen ska avgifter, som banker och andra institut tar ut för gränsöverskridande betalningar i euro, vara desamma som de avgifter som tas ut för motsvarande betalningar inom ett och samma land. I förordningen ges också medlemsstater med annan valuta än euro möjlighet att låta den egna valutan omfattas av förordningen. Denna möjlighet har utnyttjat. Stater som är anslutna till EES, exempelvis och , har också möjlighet att låta den egna valutan omfattas av regelverket. För att betalningar mellan de nordiska länderna ska få samma gynnsamma regler har föreslagit att arbeta för en lagstiftning om gränsöverskridande betalningar inom enligt samma modell som ovan nämnda EG-förordning. Jag hoppas att denna fråga kommer att behandlas vid de nordiska finansministrarnas möte , så att ett konkret resultat kan redovisas vid rådssessionen . Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att inför session ska kunna redovisa ett gemensamt förslag till lagstiftning om gränsöverskridande betalningar inom , som innebär att avgifterna blir desamma som för inhemska betalningar?
fr · GQ11992 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:992 av () till statsrådet om utbildning till flygmekaniker På bland annat Klippans Gymnasieskola kan elever läsa flygteknik som en gren inom fordonsteknikprogrammet. Meningen är att utbildningen ska ge eleverna titeln flygmekaniker. I Klippan har utbildningen funnits . gick första kullen ut, som ansågs behöriga till den påbyggnadsutbildning som finns. Kriterierna för vad som krävs av utbildningen och eleverna för behörighet till vidareutbildning bestäms av och har förändrats över tiden. Den elevkull som går ut i vår har på omvägar fått veta att deras utbildning inte längre anses räcka så att de som tänkt läsa vidare till flygtekniker inte är behöriga. har gett olika besked till olika frågeställare vid olika tillfällen, vilket i sig är olyckligt. Det verkar som om internationella bestämmelser ändrat LFV:s bedömning. Det är i sig inte märkligt att förutsättningar ändras, men i så fall måste givetvis ansvarig myndighet tillse att de som redan påbörjat utbildning får kännedom om de förändrade förutsättningarna och tydligt redovisar till utbildningsanordnaren vilka åtgärder som måste vidtas för att utbildningen klarar kraven. I övergångssituationer som denna är det lämpligt att ansvarig myndighet och utbildningsanordnaren tillsammans kan ordna kompletterande utbildning för att inte eleverna ska komma i kläm. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att eleverna som läser till flygmekaniker får möjlighet att läsa vidare?
fr · GQ11993 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:993 av () till näringsminister om ökat antal bluffakturor Företagare, privatpersoner och organisationer tillsänds allt oftare skojfakturor eller så kallade bluffakturor. Det handlar om erbjudanden om olika saker som till exempel el, som för den enskilde kan vara svåra att skilja från en riktig faktura, eftersom de näst intill är identiska med en riktig faktura. Koncepten ändras till att bli alltmer diffusa, men de är i lagens mening helt rättsliga. Det handlar alltid om erbjudanden. Således föreligger det inga krav att betala fakturan enligt den finstilta texten. Till exempel "Detta är ingen faktura utan ett betalningsunderlag. Vid utebliven betalning kommer ej krav eller påminnelse att sändas till er." Vad avser statsrådet att göra för att stötta hederliga företagare och andra, och för att städa upp bland så kallade bluffakturor?
fr · GQ11994 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:994 av () till justitieminister om möjligheter att lagföra barnsexturism ECPAT har arbetat mycket för att försöka stävja barnsexturismen från . En av de viktigaste instrumenten är den uppförandekod som researrangörer har antagit, där de åtar sig att arbeta hårt för att stävja barnsexturismen. har en lagstiftning som möjliggör lagförande i av brott som svenskar har begått utomlands (extraterritoriell lagstiftning). När det gäller sexualbrott mot barn utomlands har denna lagstiftning endast använts , 1995, i fallet med den så kallade 66-åringen. har flera svenskar blivit ertappade med att begå sexuella övergrepp på barn utomlands, för att sedan återvända till . Polis och åklagare har försökt utreda flertalet av dessa fall, men alla förundersökningar har fått läggas ner, ofta beroende på resursbrist. har således fortfarande bara ett fall där den extraterritoriella lagstiftningen har använts vid sexualbrott mot barn under . Jämförelse kan göras med som har haft sin lagstiftning . har de haft 16 åtal varav 9 fällande domar. Vad avser statsrådet att göra för att möjliggöra lagförandet i av brott som svenskar har begått utomlands?
fr · GQ11995 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:995 av () till justitieminister om barnpornografibrott är innehav av barnpornografi en kriminell handling i . När det gäller barnpornografi på Internet är innehav endast kriminaliserat om man laddar ner bilderna eller filmerna och sparar på hårddisk, eller diskett. Att titta på barnpornografi på Internet är inte en kriminell handling. Detta har uppmärksammats i medierna , bland annat har en polis sparat länkar till barnpornografiska sidor på sin tjänstedator, men kunde inte bli avskedad eftersom han inte begått något brott. Avser statsrådet att verka för kriminalisering av, och även förekomst av länkar till, barnpornografiska sidor?
fr · GQ11996 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:996 av () till justitieminister om lagförslag om sexualbrott kom betänkande Sexualbrotten @ Ett ökat skydd för den sexuella integriteten och angränsande frågor (SOU 2001:14). I betänkandet finns många bra förslag. Bland annat föreslås strängare straff och en ny människohandelslagstiftning. Denna lag om människohandel bröt regeringen ut ur betänkandet och lagen trädde som bekant i kraft . Övriga förslag har legat på bord och departementet kan fortfarande inte presentera en tidsplan för när en proposition med förslagen till ändringar i sexualbrotten ska läggas fram i . När avser statsrådet att presentera en tidplan för proposition med förslag till ändringar beträffande sexualbrotten?
fr · GQ11997 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:997 av () till statsrådet om anställning av utländsk arbetskraft i vården Vården har ett stort behov av att rekrytera ny personal. Även om arbetslösheten i är hög är det i praktiken ofta svårt att rekrytera personal med den kompetens som behövs för att vård av hög kvalitet ska kunna bedrivas. Vårdens personalförsörjning är utan tvekan en nyckelfråga för framtida välfärd. De flesta experter som analyserat vårdens personalbehov i ljuset av demografiska utveckling har kommit fram till att det omöjligt kan utan tillgång till invandrad arbetskraft. skriver i sin vårdyrkesprognos att behovet av omvårdnadsutbildad personal till och med är 347000 personer, 23000 . Det beräknade tillskottet från gymnasiets omvårdnadsprogram är i genomsnitt 1000 . För sedan beslöt att hos regeringen begära en utredning om en liberalare arbetskraftsinvandring. Det är mycket angeläget att den utredningen snabbt kommer igång. Men även om den begärda utredningen arbetar mycket snabbt och resultatet blir ett positivt riksdagsbeslut, kommer vårdens problem att växa . Mycket talar för att det inom ramen för nu gällande regelverk borde ges större möjligheter för vården att anställa utländsk personal. Jag vill därför fråga statsrådet: Är statsrådet beredd att medverka till att arbetsmarknadsmyndigheternas tillämpning av det så kallade nyckelpersonsbegreppet ändras så att möjligheterna att anställa utländsk vårdpersonal ökas?
fr · GQ11998 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:998 av () till utbildningsminister om säkerhet på Internet för barn och ungdomar ECPAT drev ett projekt kallat , som riktade sig till mellanstadieelever. Projektet gick ut på att lära eleverna om faror på Internet och säkert surfande. Det var en direkt följd av att regeringen presenterade sitt projekt i skolan @ ITIS, där alla elever skulle ha sin egen e-mailadress. Internet Action fick mycket bra genomslag hos eleverna, ansåg sig ha fått ökad medvetenhet om farorna på nätet. En sammanställning av projektet lämnades över till , med uppmaning om att använda detta i ITIS och få in det på mellanstadiets studiekurs. Regeringen tog också upp projektet som något att bygga vidare på i sin nationella handlingsplan mot kommersiell sexuell exploatering av barn . Än har inget hänt med Internet och har inte svarat på frågan om de ska använda sig av det i ITIS. ECPAT arbetar nu även på att uppmärksamma föräldrar och lärare på detta, genom en skrift som heter skydda barn online. länkar till denna skrift på sin hemsida, men någon distribution av papperskopior till skolor kommer inte att ske. När avser statsrådet att implementera Internet i sin nationella handlingsplan?
fr · GQ11999 · 2003-05-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:999 av () till justitieminister om resurser för polisen i Polisdistrikt fick ta ett stort operativt ansvar för att lösa säkerheten kring i . Delar av aktiviteterna kring mötet urartade och vi fick alla uppleva våldsamma kravaller av sällan skådat slag. Toppmötet innebar stora merkostnader för polisen i . För att täcka dessa kostnader har man tagit upp ett lån hos . Betalningarna för lånet har man betalat med medel från den ordinarie driftsbudgeten. Detta påverkar givetvis både planeringsförutsättningarna för den kommande verksamheten och den verksamhet som bedrivs just . Efter alla löften om betalning är det svårt att ta de nya utfästelserna på allvar. Polisen i får i praktiken leva med en osäkerhet som tydligt påverkar den operativa verksamheten. Detta sker i då resurserna är otillräckliga för att garantera invånarna i alla delar av en rimlig polisiär service. Med tanke på det stora antalet utfästelser som har gjorts av regeringen kan betalningsviljan ifrågasättas. Kommer ministern att verka för att ersättningen för merkostnader för EU-kravallerna betalas ut till polisdistrikt och kommer denna ersättning att inkludera de räntekostnader som polisdistriktet har nedlagt?
frs · GQ121001 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1001 om resurser till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stötta kontrollverksamhet med nödvändiga resurser. Inledningsvis vill jag framhålla att det är av fundamental betydelse att bidrag av olika slag utbetalas endast till den som är berättigad och då till rätt belopp. I annat fall äventyras socialförsäkringssystemets legitimitet. I regleringsbrevet för har för verksamhetsgrenen Handläggning ställts upp målet att fusk och missbruk av olika socialförsäkringsförmåner ska minimeras. Regeringen avser att noga följa utvecklingen på detta område. De allmänna försäkringskassorna leds av styrelser som har ett entydigt ansvar för att verksamheten bedrivs författningsenligt, effektivt och i överensstämmelse med syftet för verksamheten. Styrelsen ska se till att de mål som regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, ställt upp för användandet av medlen följs. Försäkringskassorna har tilldelats ökade resurser. har försäkringskassorna fått ca extra till administrationen för ohälsoarbetet och följdreformerna. Detta innebär att det intensifierade arbetet inom dessa områden inte riskerar att tränga ut arbetet mot fusk och missbruk. De samlade medlen som tilldelats försäkringskassorna har bestämts utifrån en bedömning av kassornas behov, med hänsyn till den verksamhet som ska bedrivas. Kontrollverksamheten är en del av ordinarie verksamhet. Det ankommer på styrelse att använda resurserna på sådant sätt att verksamheten bedrivs i enlighet med uppställda mål.