ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12339 · 2003-01-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:339 om som styrinstrument har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte ska bli ett hinder för företagare som vill utöka sin verksamhet. Som bakgrund till frågan uppger att en kycklinguppfödare i som önskat utöka sin verksamhet har blivit ålagd att övergå från olja till fast bränsle som värmekälla och därmed har avkrävts ytterligare investeringar för att få tillstånd till denna utökning. Som vet kan jag inte kommentera ett enskilt fall. I allmänhet kan dock följande sägas. Vid tillståndsprövning och omprövning av miljöfarliga verksamheter ska, förutom de särskilda reglerna för en verksamhetstyp, även de allmänna hänsynsreglerna beaktas. Alla som bedriver en verksamhet eller vidtar en åtgärd ska därför bland annat hushålla med råvaror och energi samt utnyttja möjligheterna till återanvändning och återvinning och i första hand använda förnybara energikällor. Detta krav gäller dock i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla det. Vid denna bedömning ska särskilt beaktas nyttan av skyddsåtgärder och andra försiktighetsmått jämfört med kostnaderna för sådana åtgärder. Jag vill göra klart att en miljöbalksprövning av nya eller ändrade miljöfarliga verksamheter är nödvändig. Inte bara för att leva upp till våra åtaganden internationellt och inom EU, utan också för att vi ska kunna förvissa oss om att vi upprätthåller skyddet för människors hälsa och miljön. Vid prövningen ska prövningsmyndigheten se till att utredningen i målet får den inriktning och omfattning som krävs. Jag förstår att ökade kostnader för nyinvesteringar kan skjuta upp beslut om att utöka en verksamhet. har bland annat till uppdrag att utreda prövningspliktens omfattning liksom frågor av processuell och administrativ art som faller inom ramen för miljödomstolarnas tillämpning, och vid behov belysa och lägga fram förslag i dessa och andra tillståndsfrågor. Kommittén kommer sannolikt att föreslå ändringar i regelverket. Jag kommer att verka för att miljöprövningen effektiviseras utan att hälso- och miljöskyddskraven åsidosätts.
frs · GQ12340 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:340 om arbetsmarknadspolitik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte arbetsförmedlingarna fortsättningsvis ska använda lönebidragsinstrumentet på ett otillbörligt sätt. Jag vill börja med att säga att jag inte kan kommentera ett enskilt ärende utan att jag svarar mer generellt. Jag anser inte att arbetsförmedlingen använder lönebidrag på ett otillbörligt sätt. Till stöd för handläggningen av lönebidrag finns förordningen 2000:630 om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp och av AMS utarbetade metodanvisningar som även inkluderar en kvalitetssäkring av arbetet. Den viktigaste förutsättningen för att ett lönebidrag ska vara aktuellt är att den arbetssökande har ett arbetshandikapp. Med arbetshandikapp avses att en person har ett funktionshinder som innebär nedsatt arbetsförmåga och att personen därför har eller förväntas få svårigheter att få ett reguljärt arbete. Arbetsförmedlingen har som underlag för sin bedömning bland annat läkarintyg från behandlande läkare. Det är alltså inte arbetsförmedlingen "som leker medicinska experter", som uttrycker det i sin fråga. Enligt förordningen får lönebidrag lämnas till en arbetsgivare under förutsättning att en person med ett arbetshandikapp inte bedöms kunna få en anställning om inte stödet lämnas. I samband med att arbetsförmedlingen fattar beslut om att lönebidrag ska lämnas till en arbetsgivare skrivs en överenskommelse mellan arbetsgivaren, arbetstagaren, den fackliga organisationen och arbetsförmedlingen om vilken bidragsnivå som ska gälla , när omprövning av bidraget ska ske och om andra särskilda insatser ska göras för att underlätta att anställningen fungerar på ett bra sätt. Regeringen anser att just det faktum att den lokala fackliga organisationen involveras i ärenden som rör lönebidrag är en del av kvalitetssäkringen av handläggningen. Målet med lönebidraget är att bidraget ska upphöra och att anställningen därmed övergår till en osubventionerad anställning. Arbetsgivare, facklig organisation och arbetstagaren kan när som helst, och framför allt vid omprövningstillfällena, framföra att lönebidraget bör upphöra. Är det så att arbetstagarens arbetsförmåga är nedsatt så ska naturligtvis inte lönebidrag lämnas till arbetsgivaren. har på olika sätt kvalitetssäkrat hanteringen av lönebidrag i sin nuvarande utformning och genom kontinuerlig uppföljning av såväl lönebidrag som övriga program som AMS ansvarar för kommer jag att följa att de används på ett sådant sätt som regering och riksdag avsett.
frs · GQ12341 · 2003-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:341 om skattesubvention för friskvård har frågat mig om jag avser att verka för att förtydliga och förenkla skattelagstiftningen för motionsförmån, exempelvis genom att införa ett schabloniserat skatteavdrag för all slags förmån. Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader med mera har i sitt slutbetänkande Förmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94) bland annat lämnat förslag som avser förmån av motion och annan friskvård. Regeringen avser att bereda utredningens förslag, varvid behovet av eventuella förtydliganden och förenklingar kommer att analyseras.
frs · GQ12342 · 2003-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:342 om företagarnas rättssäkerhet har frågat mig vad jag avser att göra för att få ett mer rättssäkert förfarande i samband med upptäckt av oriktiga uppgifter vid beskattningen. Oriktiga uppgifter som lämnas till ledning för beskattningen kan leda till skattetillägg. skattetilläggskommitté har i betänkandet SOU 2001:25 Skattetillägg m.m. lämnat förslag till ändringar i reglerna om skattetillägg. Kommitténs förslag har remissbehandlats och regeringen har i en lagrådsremiss om administrativa avgifter på skatte- och tullområdet utifrån kommitténs förslag föreslagit ändringar i reglerna om skattetillägg. I lagrådsremissen föreslås att befrielsegrunderna för skattetillägg förtydligas och kompletteras som en möjlighet till jämkning av skattetillägg införs. Förslagen innebär bland annat att frågan om skattetillägg ska kunna bedömas mer nyanserat än och att större hänsyn ska kunna tas till omständigheterna i det enskilda fallet. En skattskyldig som begär anstånd med betalning av skattetillägg föreslås i lagrådsremissen alltid få detta till dess att länsrätten prövat den sakfråga som har föranlett skattetillägget. Någon säkerhet ska inte krävas för anståndsbeloppet. Avsikten är att regeringen efter Lagrådets granskning ska överlämna förslagen till för behandling .
frs · GQ12343 · 2003-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:343 om fyrplatsernas kulturhistoriska värde har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att försäkra mig om att fyrplatserna bevaras till eftervärlden samt hur jag avser att främja allmänhetens tillträde till dem. Så sent som fastställde regeringen skyddsföreskrifter för @ ett mycket gammalt sjömärke invid , som 1753 ersattes med ett fyrtorn. finns totalt ett trettiotal fyrar som är förklarade som statliga byggnadsminnen. Utöver dessa finns ett antal enskilt ägda fyrar, som är skyddade som byggnadsminne. Enligt förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom får en fastighetsförvaltande myndighet sälja fast egendom om egendomen inte alls eller endast i ringa utsträckning behövs i statens verksamhet och om det inte finns särskilda skäl för att egendomen fortfarande ska ägas av staten. Ett sådant skäl kan vara att fastigheten har ett betydande kulturhistoriskt värde. Inför avställandet av fyrar har , som är central förvaltningsmyndighet för frågor om kulturarvet, tillsammans med och redovisat vilka fyrar och fyrplatser som bedöms tillhöra det nationella kulturarvet. har dessutom förklarat sig vara berett att överta förvaltningsansvaret för dessa fyrar allteftersom de inte längre behövs för sjöfarten. I uppdrag ingår, förutom ren fastighetsförvaltning, även att levandegöra och tillgängliggöra byggnadsminnen. Regeringen kan, efter förslag från , fatta beslut om byggnadsminnesförklaring av kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Enligt den upprättade förteckningen bedöms ytterligare 24 fyrar ha ett sådant kulturhistoriskt värde att de kan komma i fråga för byggnadsminnesförklaring. Detta innebär att ca 60 av landets statligt ägda fyrar kan få detta långsiktiga skydd, vilket i jämförelse med andra byggnadskategorier är en relativt hög andel. Att avyttrar vissa fyrplatser som inte tagits upp på nationalarvslistan men som ändå tillmäts ett kulturhistoriskt värde, behöver inte innebära något negativt. Försäljningarna har ännu så länge liten omfattning och sker dessutom i nära samråd med . En viktig aspekt vid en sådan överlåtelse är naturligtvis att de kulturhistoriska värdena säkras och att fyrplatsen så långt möjligt förblir tillgängliga för allmänheten. För de fyrar och fyrplatser som är i enskild ägo har möjlighet att pröva frågan om eventuell byggnadsminnesförklaring. Fråga om byggnadsminnesförklaring, som kan väckas av vem som helst, inlämnas till respektive länsstyrelse. Ansvaret för allmänhetens tillgänglighet till byggnadsminnen ligger då på den regionala nivån. Enligt gällande lagstiftning har även kommuner och enskilda fastighetsägare ett betydande ansvar för att skydda kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Detta framgår bland annat av 3kap. Regeringen har dessutom, som bekant, tillsatt en särskild utredare som bland annat ska lämna förslag till regler som innebär förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Redan befintligt regelverk ger dock tillräckliga möjligheter för att ge fyrarna ett långsiktigt skydd och möjliggöra allmänhetens tillträde till dessa platser.
frs · GQ12344 · 2003-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:344 om lärarbristen och arbetslösa invandrade lärare har ställt en fråga till demokrati- och integrationsministern om vilka åtgärder hon avser att vidta för att tillvarata den outnyttjade resurs som finns i invandrade lärare som är arbetslösa. Fördelningen av arbetet i regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. Arbetsmarknadssituationen för lärare är sådan att var 2800 lärare registrerade som arbetslösa. Av dessa hade 318 utomnordiskt ursprung. Lärarutbildningen har expanderat kraftigt under hela den senare delen av . Examinationsmålen för lärarutbildningen för åren 2001@2004 innebär en ökning jämfört med tidigare period. De planeringstal för examinationen av lärare som regeringen har angivit för perioden 2005@2008 innebär en ytterligare ökning. Lärarutbildningen upplever dessutom, tvärtemot vad frågeställaren anger, en kraftig ökning av antalet sökande. Sedan den nya lärarutbildningen infördes har ökningen varit . har inflödet i utbildningen ökat med . Jag delar frågeställarens uppfattning att fler lärare med invandrarbakgrund skulle berika skolan. Detta var också ett av motiven till de ändringar i 2kap. skollagen (1985:1100) om behörighet för lärare med utländsk utbildning som trädde i kraft . Ändringen innebär också bland annat att den sökandes yrkeserfarenhet ska bedömas. Likartade skäl ligger även bakom regeringens bedömning i propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135) att det bör vidtas åtgärder för att få en bred rekrytering av lärare inom alla undervisningsområden och en lärarkår som så långt möjligt avspeglar befolkningens sammansättning. Av bland annat detta skäl stöder regeringen särskilda initiativ inom området. Ett sådant är i uppdrag att utveckla och anordna förberedande utbildning för blivande lärarstudenter med utländsk bakgrund och annat modersmål än svenska. En viktig insats för att över huvud taget få invandrade akademiker in i svenskt arbetsliv är värdering och tillgodoräknande av utländsk högskoleutbildning. Genom denna tillförs den svenska arbetsmarknaden ett stor antal högt kvalificerade personer. uppgick antalet värderingar fram till och med november månad till 3500 personer, varav ca 800 lärare. Med stöd av ovannämnda ändring, i skollagens 2kap. som bland annat innebär att utfärdar behörighetsbevis för utländska lärare, har den svenska arbetsmarknaden tillförts ca 250 lärare . I budgetpropositionen föreslogs en satsning om per budgetår med början 2002 för att anordna utbildning för invandrare med utländsk högskoleutbildning. Inom ramen för denna satsning kommer också ett antal lärare att utbildas. Ett annat initiativ som regeringen har tagit är utbildning av lärare inom projektet lärarutbildningar (, SFS 2001:740). Detta omfattar 4000 personer med akademisk utbildning som anställs i en skola och parallellt med yrkesutövningen utbildas för att erhålla en lärarexamen. Projektet pågår fram . I detta projekt finns också möjligheter för personer med utländsk bakgrund och utbildning att komplettera sin utbildning.
frs · GQ12345 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:345 om jämställdhet i näringslivet har frågat om hon avser att vidta någon ytterligare åtgärd för att öka jämställdheten inom näringslivet. Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. För mig, liksom för samtliga mina kolleger i regeringen, är arbetet för ett mer jämställt samhälle mycket betydelsefullt. Det gäller, som mycket riktigt påpekar, alltifrån våra ungdomars tidiga studieval till förändring av attityder och möjlighet att kombinera familj och karriär. Regeringen genomför därför olika insatser i syfte att öka jämställdheten inom de skilda politikområdena. När det gäller näringslivet fattade regeringen beslut om projektet på toppen som syftar till att genom attitydpåverkan och ökade kunskaper om kvinnor och män, makt och ledarskap snabba upp processen i näringslivet mot ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Inom ramen för projektet erbjuds länsstyrelserna att anordna seminarier som syftar till att öka kunskaperna och erbjuda möjligheter till erfarenhetsutbyte på området. De allra flesta län kommer att delta i projektet som vänder sig till både vd:ar, styrelseledamöter och yngre kvinnor och män i karriären. Regeringen har tagit fram en skrift, Låt huvudet vara med!, som kommer att användas vid seminarierna och som belyser de frågeställningar som tar upp. Regeringen har också tillsatt en utredning som ska göra en översyn av kvinnors representation på ledande poster i näringslivet. Utredningen ska presenteras . Utredningen kommer att kartlägga kvinnors deltagande på lednings- och styrelsenivå i svenskt näringsliv och mot bakgrund av befintlig forskning på området sammanfatta kunskapsläget angående de hinder och strukturer som styr utvecklingen. Utredningen ska också göra en samlad analys och föreslå åtgärder för att öka kvinnors representation på ledande poster i näringslivet. Utredningen är en uppföljning till utredningen föreställningar om kvinnor och chefskap som presenterades 1994. Även inom de områden som nämner, som ligger inom och ansvarsområden, genomförs olika insatser för att öka jämställdheten. För att säkra att jämställdhetsfrågorna genomsyrar alla politikområden utsåg regeringen en styrgrupp som ska leda arbetet med att ta fram en plan för att påskynda jämställdhetsintegrering i . Planen ska bland annat omfatta utbildningsinsatser, metoder för jämställdhetsanalyser samt samordning och uppföljning av arbetsformer på respektive fackdepartement. Gruppen leds av , statssekreterare med ansvar för jämställdhet. I gruppen ingår även statssekreterare från och samt förvaltningschefen. kommer regeringen också att överlämna en skrivelse till om jämställdhetspolitiken. Skrivelsen kommer att omfatta arbetet då den senaste skrivelsen om jämställdhetspolitiken lämnades till . Till skrivelsen kommer även att fogas en handlingsplan för regeringens arbete med jämställdhetspolitiken under innevarande mandatperiod.
frs · GQ12346 · 2003-01-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:346 om omprövning av vattendomar har frågat mig när jag avser att genomföra en översyn av regelverket för omprövning av vattendomar. Frågan har ställts mot bakgrund av att bostadsutskottet i betänkandet 2002/03:BoU3, Naturresursfrågor och vattenrätt, bland annat anför att det för att skydda fiskens vandringar bör finnas förbiflöden vid alla vattenkraftverk och att det därför enligt utskottets mening finns anledning att se över frågan om hur behovet av förbiflöden i befintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och som en del i detta, hur ändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomar är i sammanhanget. De gällande reglerna om omprövning av vattendomar finns i 24kap. Av 24 kap. 5§ framgår att tillstånd och villkor för vattenverksamhet kan omprövas under en rad förutsättningar bland annat om det genom verksamheten uppkommit en olägenhet av någon betydelse som inte förutsågs när verksamheten tilläts. En ansökan om sådan omprövning får göras hos miljödomstol av , Kammarkollegiet och berörd länsstyrelse. och övriga medlemsstater i EU har genom ramdirektivet för vatten åtagit sig att väsentligt öka ambitionerna vad gäller att skydda våra vatten och ekosystemen i vatten. , som har i uppdrag att utvärdera tillämpningen av och lämna förslag till nödvändiga reformer, har att överväga behovet av att ändra de nuvarande reglerna om omprövning av vattendomar för att anpassa dem till ramdirektivets krav. Kommittén behandlar frågan i sitt överlämnade delbetänkande Bestämmelser om miljökvalitet @ ramdirektivet för vatten (SOU 2002:107). Betänkandet har remitterats. Kommittén planerar att behandla frågan vidare i sitt kommande slutbetänkande i samband med att prövningsordningen i stort för vattenverksamhet ses över. Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser i fråga om behovet av att ändra regelverket i fråga om omprövning av vattendomar. Med utgångspunkt i ställningstaganden kommer regeringen att senare återkomma till frågan om omprövning av vattendomar.
frs · GQ12347 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:347 om polissituationen i och 357 om polisens ekonomiska kris fortsätter har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att råda bot på polisbristen i och för att öka säkerheten hos landets medborgare. har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att den vardagliga verksamheten ute i närpolisområdena får tillräckligt med resurser så att man bland annat får råd att anställa de poliser som utbildas vid polishögskolorna. kommer 4000 poliser att utbildas. Syftet är att anställa dessa efter avslutad utbildning. Den ökade utbildningstakten kommer att leda till merkostnader för polisen . Polisens ekonomiska ramar kommer att beredas i samband med den ekonomiska vårpropositionen.
frs · GQ12348 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:348 om effektivare användning av polisens resurser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att varje polismyndighet ska kunna använda sina resurser så effektivt som möjligt i kampen mot brotten. Jag håller med om att polismyndigheterna själva är bäst lämpade att avgöra hur resurserna ska fördelas lokalt. Där finns kunskapen om den brottslighet som är specifik för länet och vilka insatser som ger mest effekt i det brottsförebyggande och brottbekämpande arbetet. På nationell nivå är det som har till uppgift att fördela polisens resurser över landet, såväl vad gäller de ekonomiska ramarna som antalet poliser. Frågeställaren nämner också fördelningen mellan civilanställda och poliser. Detta är i första hand en fråga för respektive myndighet att besluta om. Det är emellertid sannolikt att betänkande som överlämnades kan få betydelse i detta sammanhang.
frs · GQ12349 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:349 om och energisituation har frågat vad jag avser att göra för att minska stora beroende av importerad kolkraftsproducerad el. Jag besvarade en fråga från med liknande innebörd. tar inledningsvis upp effektsituationen. Jag är helt enig med om att det är angeläget att risken för effektbrist i det svenska elproduktionssystemet hålls på en så låg nivå som möjligt. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att stärka effektbalansen. har fått i uppdrag att genom upphandling förstärka landets effektbalans på kort sikt. Regeringen har även givit i uppdrag att utforma ett system för att långsiktigt säkra effektbalans. Det föreslagna systemet remissbehandlas . Den mycket ovanliga situation som just nu råder i det nordiska elproduktionssystemet beror dock inte på kapacitetsproblem. Orsaken är i stället sommarens och höstens mycket låga nederbörd, som har lett till att fyllnadsgraden i de svenska och norska vattenmagasinen är avsevärt lägre än normalt. Elpriserna har därför stigit kraftigt. De stigande priserna har lett till att kraft nu också produceras i anläggningar som tidigare låg i malpåse eller som normalt används endast under mycket korta perioder. Importen av el till och har också ökat. Den extrema situationen för vattenkraften innebär således tillfälligt ökade utsläpp av koldioxid såväl inom som utanför gränser. Normalt har den svenska elproduktionen mycket fördelaktiga egenskaper vad gäller utsläpp av koldioxid. För att möta den framtida efterfrågan på el är det nödvändigt att ny produktionskapacitet tillförs det svenska elsystemet. Situationen är densamma i de andra nordiska länderna. Det kommande systemet med elcertifikat, liksom den kommande förändringen av kraftvärmebeskattningen, bör ses i detta sammanhang. Åtgärderna syftar till att skapa bättre ramvillkor för investeringar i effektiva kraftvärmeanläggningar och i produktion av el baserad på förnybar energi. När det gäller den andra reaktorn i genomförs en prövning av om villkor för stängning är uppfyllda. Enligt villkoren får reaktorn inte stängas innan bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. har angivit att de viktigaste kriterierna för att villkoren ska kunna sägas vara uppfyllda är att stängningen inte får medföra påtagligt negativa effekter för elpriset, för tillgången på el för industrin, för effektbalansen och för miljön och klimatet. Regeringens bedömning kommer att redovisas för .
frs · GQ12350 · 2003-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:350 om svensken på Guantánamobasen har frågat mig om jag avser att ytterligare agera diplomatiskt gentemot beträffande den svenske medborgare som sitter fängslad på den amerikanska militärbasen . Regeringen har varit mycket aktiv i fråga om den fängslade svensken. Vi har, främst genom vår ambassad i , varit i kontinuerlig kontakt med de amerikanska myndigheterna. Såväl justitieministern och den tidigare försvarsministern som jag själv har tagit upp detta fall. Vid alla kontakter med har vi framfört den uppfattning att fången och hans familj har rätt att få veta på vilka formella grunder han kvarhålls och hur den fortsatta processen ser ut samt att få bekräftelse på att sonen har mottagit faderns brev. Detta arbete har fortsatt, men jag måste , liksom då, beklaga att vi inte ännu har fått några mera klargörande svar på de frågor vi ställt till amerikanarna. Vi begärde för sedan också att få göra ett nytt besök hos den fängslade svensken och fick vi ett positivt svar på denna begäran. Besöket har ägt rum . Först när vi fått tillfälle att ta del av avrapporteringen från detta besök och att utvärdera detta kommer vi att kunna ta ställning till hur vi ska agera . Jag kan dock redan nu försäkra att vi från regeringens sida givetvis kommer att fortsätta våra ansträngningar att bringa klarhet i detta fall och verka för att den svenske medborgaren behandlas humant och i enlighet med folkrättens regler.