ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11918 · 2003-05-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:918 av () till kulturminister om bibelöversättning för döva är ett avgörande dokument för alla troende kristna men även för icke-troende är den en viktig källa till vårt kulturarv. Det är därför av stor betydelse att alla får möjlighet att ta del av innehåll. tillsattes den statliga för att göra en fullständig nyöversättning av till svenska. Slutresultatet, Bibel 2000, presenterades som SOU 2000:100. I samband med att nyöversättningen började bli färdig påbörjades även en översättning av för döva. Ansvariga är bland andra och . Många av dem som varit döva sedan födseln har svårt att lära sig att läsa och en översättning av till teckenspråk är därför mycket angelägen. Mottagandet av de två första bibelböckerna som översatts, och bok, har varit mycket positivt. Staten har tidigare bidragit med resurser till översättningen men har enligt uppgift inte för avsikt att fortsätta stödja detta viktiga projekt. Jag vill därför fråga kulturministern vilka åtgärder hon kommer att vidta för att inte översättningsarbetet ska tvingas avbrytas på grund av statens uteblivna stöd.
fr · GQ11919 · 2003-05-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:919 av () till försvarsminister om Tjurkö frågade jag kulturministern vilka åtgärder hon ämnade vidta för att inte ytterligare av () utpekade befästningar läggs ned på grund av otydliga ansvarsförhållanden och att tiden går. Av svaret framgick att hon inte ansåg att ansvarsförhållandena var otydliga alldeles oavsett att tiden går. Hon angav bland annat att RAÄ föreslagit att regeringen ska förklara även de 1900-tals befästningar som finns på Aspö och Tjurkö i kommun som byggnadsminnen. Eftersom frågan om Aspö och Tjurkö varit under beredning och då batteri Tjurkö destruerades visar svaret med all önskvärd tydlighet att varken kulturministern eller hennes departement har en aning om vad som sker. Hon litar tydligen på att Försvarsmakten tar sitt kulturhistoriska ansvar. verkställer Försvarsmakten avvecklingsbeslutet av våra fasta batterier fysiskt enligt sin tidsplan. För som är världsarvstad är katastrofen redan ett faktum och kan bli ännu värre om även batteri Aspö destrueras. Vad ämnar försvarsministern vidta för åtgärder så att inte ytterligare avveckling inträffar på grund av att det i denna typ av frågor finns en uppenbart otydlig ansvarsfördelning inom regeringen samt en osammanhängande ordergivning från regeringen till dess underlydande organisationer?
fr · GQ11920 · 2003-05-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:920 av () till statsrådet om arbetsmarknadpolitiska åtgärder Jag har fått uppgifter från , bland annat och , att arbetsförmedlingarnas konjunkturmedel för att ge de arbetslösa utbildning och komma ut på arbetsmarknaden är slut eller på väg att ta slut redan vid halvåret. Det innebär att det kan bli en problemfylld höst för de arbetslösa där arbetsförmedlingarna måste dra ned kraftigt på de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Resultatet blir att arbetslösa inte kan erbjudas utbildningar som ger arbete direkt efter utbildningens slut eller att arbetslösa måste uppsöka då varken jobb eller aktivitetsåtgärder kan erbjudas. Problemet accentueras genom att arbetslösheten antas öka . Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att arbetsförmedlingarna även har resurser för att erbjuda de arbetslösa hjälp?
fr · GQ11921 · 2003-05-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:921 av () till miljöminister om alternativa sträckningar av överlämnade ständiga representation vid EU ett officiellt meddelande till GD Miljö om ett projekt avseende byggande av (järnväg) genom Natura 2000-området och slätter. Kommissionen har i ett yttrande meddelat att de godtar den angivna skäl för att bygga järnvägen genom Natura 2000-området och slätter förutsatt att kompensationsåtgärder utförs. Att kommissionen godtar regeringens () samlade slutsatser, att den föreslagna sträckningen är den enda bärkraftiga lösningen trots att tre alternativa bansträckningar finns, är häpnadsväckande. Habitatdirektivet föreskriver att exploateringsåtgärder endast får ske om det saknas alternativa lösningar och det är för att skydda människors hälsa och den allmänna säkerheten. som projekt kan inte klassas som en åtgärd som avser att skydda människors hälsa och den allmänna säkerheten. Med anledning av ovanstående har jag följande fråga till miljöministern: Har ministern sett till att det uppgivits för kommissionen att det finns andra alternativa järnvägssträckningar?
fr · GQ11922 · 2003-05-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:922 av () till statsrådet om SJ:s biljetthantering och biljettsystem SJ trafikerar Dalabanan i fråga om persontrafik mellan och . har ca 277000 invånare och av dessa pendlar ca 1350 personer till . Jag har från resenärer fått frågor om problem med att köpa biljetter. Systemet med biljettautomater innebär att många resenärer från mindre orter i i princip alltid är hänvisade till att köpa biljetter på ett dyrare sätt. Billigaste biljetten införskaffas genom att resenären löser biljetten i SJ:s biljettautomat på stationer på större orter, övriga alternativ betyder påslag och det dyraste alternativet är att lösa biljetten av tågmästaren direkt på tåget. Villkoren som SJ:s pris- och biljettsystem bygger på existerar inte i , då systemet bygger på att det finns en marknad med konkurrens. Att medge att SJ får använda detta system innebär att man inte i tillräcklig utsträckning tagit hänsyn till de transportpolitiska delmålen om ett tillgängligt transportsystem och en positiv regional utveckling. Detta innebär vidare att inte tillräcklig hänsyn tagits till att ge alla delar av landet likvärdiga möjligheter till tillväxt och välfärd. I fråga om möjligheter till kollektivt resande finns således en regional skevhet, som förstärks genom att denna typ av system tillåts. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att få ett fungerande prissättnings- och biljettsystem för tågresor som tillgodoser medborgarnas krav på att kunna bo och arbeta i hela ?
fr · GQ11923 · 2003-05-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:923 av () till statsrådet om nationellt kommunikationssystem Efter "sju sorger och åtta bedrövelser" har frågan om ett nationellt kommunikationssystem @ för bland annat räddningstjänsten och polisen @ närmat sig en lösning. Förslag finns att anskaffa en kommunikationslösning för en kostnad av . visar det sig att stora delar av fjällvärlden inte skulle komma att täckas av en sådan lösning @ detta måste ses som mycket otillfredsställande. Om vi tar fjällvärlden i , med fjällen i Sälenområdet och Idreområdet som exempel, så vistas ju många människor där under högsäsong. Det handlar om hundratusentals människor och således lika många människor som många av landets kommuner. Att då lämna dessa delar utanför en nationell lösning kan inte ses som tillfredsställande ur räddningssynpunkt. Avser statsrådet att vidta åtgärder så att hela finns med i en kommunikationslösning?
fr · GQ11924 · 2003-05-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:924 av () till näringsminister om handlingsplan för regelförenklingsarbetet har länge varit oroat över den låga takten i regeringens regelförenklingsarbete för svenska företag. Därför gick och de borgerliga partierna samman för att radikalt öka takten i detta arbete. Tack vare det riksdagsbeslut som följde ska hela regelverket gås igenom under innevarande mandatperiod och det finns också ett kvantitativt mål om att minska företagens kostnader, för administrationen av regelverket, . Det är en tuff målsättning och om regeringen ska lyckas med detta tidsmässigt krävs omedelbara åtgärder. När avser ministerns att lägga fram en handlingsplan för regelförenklingsarbetet?
fr · GQ11925 · 2003-05-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:925 av () till näringsminister om regeländringar för småföretagens skull har länge varit oroat över regeringens låga ambitionsnivå beträffande regelförenklingsarbetet för svenska företag. Därför enades och de borgerliga partierna om att radikalt öka takten i regeringens regelförenklingsarbete, för de svenska företagens skull. Det har länge hävdats av regeringen att alla nya regler analyseras med avseende på effekten för småföretag. Alla nya propositioner påstås analyseras på detta sätt. Gång på gång framkommer dock brister i arbetet. En av de senaste rör propositionen om förslaget till ny förmånsrättsordning. Det har konstaterats att förslaget inte analyserats med avseende på effekten för företag med storleksordningen mindre än 20 anställda, detta trots att stora farhågor framförts för att dessa skulle få svårare att låna pengar om förslaget genomförs. Avser ministern att verka för att förhindra att nya regler utfärdas i de fall där konsekvensanalyser för de små företagen inte utförts?
fr · GQ11926 · 2003-05-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:926 av () till socialminister om personal i äldreomsorgen Det blir allt svårare att rekrytera personal till äldrevården. Nästan åtta av tio kommuner betecknar läget som mycket svårt, och problemen förstärks av den ökande sjukfrånvaron. Bristen på personal får negativa återverkningar på vårdkvaliteten. Ytterligare åtgärder krävs därför för att skapa bättre förutsättningar för att kunna rekrytera personal till äldrevården. Min fråga till ministern är vad han avser att göra för att säkerställa att det finns tillräckligt med personal inom äldrevården.
fr · GQ11927 · 2003-05-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:927 av () till utbildningsminister om möjligheterna att starta friskolor Det ligger i allas vårt intresse att stimulera skolans utvecklingsarbete eftersom det är en av förutsättningarna för att skolans resultat ska bli bättre. Ett exempel på intressanta försök är att allt fler skolor och regioner nu prövar flexibel skolstart med start både under höst- och vårterminen. Nuvarande regelverk när det gäller att starta friskolor är inte anpassat till möjligheterna med flexibel skolstart. I reglerna för att starta friskolor står: "Ansökan ska ställas till innan kalenderåret innan skolan skall starta." Visserligen kan bevilja friskolor att starta men det är dock en försvårande omständighet att sista ansökningstid är året innan skolan ska starta. Det är ett rimligt krav att regelverken anpassas till de möjligheter som utvecklingen leder fram till. Kravet om att ansökan ska vara inne kalenderåret innan skolan ska starta borde därför ändras så att de som vill starta friskola inte begränsas på det sätt som sker. Möjligheterna att lämna in ansökningar att starta friskolor och få sin sak prövad borde därför omfatta . Med anledning av ovanstående frågar jag utbildningsministern om han avser att lägga några ändringsförslag i enlighet med vad jag redovisar i frågan.
fr · GQ11928 · 2003-05-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:928 av () till statsrådet om utbyggnad av Det senaste svaret jag erhöll från statsrådet i frågan om utbyggnad av mellan och , pekar i den riktning att utbyggnaden mycket väl kan fördröjas, menar jag. Mina farhågor förstärks då låtit förstå att en utbyggnad tidigast kan börja ske . Som jag förstår, är detta en effekt av de nu aviserade besparingarna avseende vägnätets infrastruktur, dels i årets tilläggsbudget, dels i den budget som aviseras . Sedan vet vi inget mer. Om ytterligare besparingar på vägnätet sker , innebär detta att ytterligare fördröjning i utbyggnaden riskeras. Därför är det av största vikt att mer besparingar inte sker avseende vägnätet framöver och att mer medel tillförs redan i höstens budget avseende för att undvika fördröjning av utbyggnaden. Att projektet kommer att ingå i den nya vägplan, som kommer att gälla 2004@2015, innebär ju inte garantier att vägen står klar innan nuvarande plan går ut . Det är mycket olyckligt såväl ur regional som nationell aspekt, då infrastrukturfrågor är av stor vikt för tillväxten. Avser statsrådet att vidta åtgärder med budgetförstärkningar för vägnätet, så ytterligare fördröjningar av utbyggnad mellan och undviks?
fr · GQ11929 · 2003-05-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:929 av () till näringsminister om turismen i norra Turistindustrin i växer, inte minst i de nordliga delarna av landet. I norra är det framförallt frilufts- och upplevelseturismen som är på stark frammarsch. Ishotellet i , som är en av de starkare "magneterna" har i genomsnitt 15000 gäster under en vintersäsong. De flesta turister kommer från orter belägna utanför gränser. En japansk turist som vill se midnattssolen, åka hundsläde på vita isar eller sova på renskinn ovanför bryr sig inte om huruvida hon gör det på den finska sidan av gränsen eller i . På grund av det svenska skattetrycket är det dock svårt för svenska företag att konkurrera mot företag som är belägna i våra grannländer. En av de faktorer som slår hårt mot de svenska turistföretagen är momsen. Vid en jämförelse mellan svensk och finsk turistmoms är det möjligt att se att den finska momsen på logi är lägre än den svenska, den finska momsen på skoter, hundspann och aktivitet är lägre, den finska momsen på mat i restaurang är lägre. Det är endast den finska momsen på transport som är högre än den svenska, och där skiljer . Detta missgynnar den svenska turistnäringen, som är viktig för tillväxt och utveckling av de norra länen i . Med anledning av detta och med hänvisning till pågående utredning om momsen vill jag fråga näringsminister vad han avser att göra för att säkerställa konkurrensneutraliteten mellan den svenska och finska turistbranschen.
fr · GQ11930 · 2003-05-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:930 av () till jordbruksminister om statliga bolags hemsidor använder Internettjänster som ett säljargument. Resor som bokas av kunden själv genom Internet är ofta rabatterade, vilket är naturligtvis positivt för konsumenter. SAS är ett bolag som erbjuder billiga priser till vissa destinationer om bokning görs genom Internet. Alla kan dock inte köpa dessa billiga resor, då SAS hemsida med bokningsfunktionen är helt på engelska. Sådana här resor är vanligen förknippade med särskilda villkor i fråga om av- och ombokning, avgångar och liknande. Därför räcker det inte med baskunskaper i engelska för att vem som helst ska kunna använda sig av en sådan tjänst, utan att tala om alla dem som inte kan engelska alls. Detta innebär att företaget favoriserar vissa konsumenter före andra. Jag vill fråga konsumentministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att statliga företag ska behandla alla medborgare lika från ett konsumentskyddsperspektiv.
fr · GQ11931 · 2003-05-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:931 av () till jordbruksminister om skyddsjakt beträffande älg har många markägare drabbats av betesskador som orsakats av älg. Markägare har små möjligheter att minska dessa skador med dagens regler. Jakttiden för B-licensområden är eller den kortare jakttid som beslutar, med början . att jakten i många fall flyttats fram. Det är vanligt att jaktlag med A-licens har flyttat fram sina jaktstarter med en . Detta är dock inte möjligt för älgjägare i B-licensområden på grund av den korta jakttiden. Därmed går de miste om möjligheten till skyddsjakt och för att på det sättet kunna minska betesskador på skog. Jag vill fråga jordbruksministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att skapa mer flexibla regler för att älgjägare med B-licens ska kunna utöva skyddsjakt.
fr · GQ11932 · 2003-05-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:932 av () till justitieminister om Fentanyl Den extremt farliga drogen Fentanyl, som vanligtvis är mycket starkare än heroin, misstänks ha orsakat flera dödsfall i . Drogen kallas även eller Krokodil. En sockerbit kan rymma mer än 1000 doser. Några droppar på huden räcker för att döda. Det har lett till att till exempel den amerikanska polisen bär skyddsdräkter vid razzior. För vissa andra droger finns inofficiella tabeller för vilka straff som ska utdömas vid olika mängder av innehav. Så inte när det gäller nya droger. Där famlar domstolarna i mörker, säger åklagare . , kriminalinspektör på , säger i tidningen : "Jag har länge kämpat för att hela narkotikalagstiftningen ska skrivas om. Drogernas kemiska sammansättningar förändras ." Fentanyl framställs på kemisk väg och används inom sjukvården vid narkos men främst som smärtstillande medel till cancerpatienter. Ämnar justitieministern förändra lagstiftningen så att den även kan gälla de nya drogerna?
fr · GQ11933 · 2003-05-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:933 av () till justitieminister om skydd för den sexuella integriteten anmäldes fler sexualbrott än . Bara en av tio misstänkta dömdes. Det så kallade Tumbamålet är ett exempel på att lagen inte längre motsvarar det allmänna rättsmedvetandet. Sexualbrottslagen utgår från ett manligt perspektiv. En kvinna måste uppvisa ett klanderfritt beteende för att hon ska bli trodd. Det räcker inte att hennes utsaga är tillförlitlig och trovärdig, vilket går emot de krav ställer. Detta strider också emot vilka krav som gäller i andra brottmål. En person som rånas tillfrågas inte om han visat upp sin plånbok eller burit sin klocka synlig. Om en kvinna berusat sig eller haft roligt på en nattklubb ligger detta henne i fatet. Resultatet av lagens tillämpning blir att kvinnors frihet begränsas. Likheten inför lagen finns inte i sexualmål. redovisade sexualbrottskommitté sina förslag för regeringen. Inget har ännu hänt på . Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att lagstiftningen om sexualbrott ska skärpas så att kvinnors sexuella integritet ökar?
fr · GQ11934 · 2003-05-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:934 av () till utrikesminister om EU:s asylpolitik Asylpolitiken blir en av de viktiga frågorna på i . I all tysthet pågår en diskussion om den brittiska regeringens förslag att lägga asylprövningslägren utanför EU och sedan släppa in godkända flyktingar enligt ett kvotsystem. Med detta slipper det rika ta ansvaret för flyktingarna och kommer att föra över problemen på de fattiga grannarna. och nämns bland de länder där uppsamlingsläger kan utplaceras. finns det enligt den officiellt registrerade statistiken ett par miljoner fler "inresande" än "utresande". Några hundra av dem sitter i förvaringsläger under fullständigt omänskliga villkor, medan andra med brottslingarnas hjälp tar sig vidare till den rika västvärlden. , och Vitrysland håller på att bli den försummade och bortglömda bakgården i det nya . Den viktigaste frågan är den ytterst utsatta situationen för asylsökande. Efter vilka urvalskriterier kommer EU att "plocka ut" asylsökande? Är det efterfrågan på arbetsmarknaden efter vissa yrkeskategorier som ska vara avgörande? Förslaget är inte förenligt med den svenska humanpolitiken. Avser ministern att verka för att bör förkasta den brittiska regeringens förslag om EU:s asylpolitik?
fr · GQ11935 · 2003-05-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:935 av () till utbildningsminister om andelen kvinnliga professorer är, enligt FN, ett av världens mest jämställda länder på många områden. Tydliga könsutjämnande förändringar har skett inom högre utbildning. Av alla som började studera vid universitet och högskolor /01 var kvinnor och män. Skillnaderna i utbildningsval är dock fortfarande stora mellan män och kvinnor. Könssegregationen inom utbildningssystemet är tydlig redan på gymnasienivå och detta fortsätter på högskolan. Männen dominerar klart inom det tekniska programområdet medan kvinnorna är i majoritet inom vård och omsorg och undervisning. Kvinnornas andel bland forskande och undervisande personal i högskolan har ökat . utgjorde kvinnlig representation bland professorerna . är forskarnas arbetsliv organiserat efter kön och det i sin tur försvårar för kvinnor att komma upp i hierarkin vid högskolan. Trots att diskriminering och kränkande behandling är förbjudet förvandlas en stor övervikt av kvinnliga studenter till en stor övervikt manliga professorer. Vilka åtgärder kommer utbildnings- och forskningsminister att vidta för att öka andelen kvinnliga professorer?
fr · GQ11936 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:936 av () till försvarsminister om civil meritvärdering Försvarsmakten framhåller med allt större oro att underlaget för värnpliktsförsvaret krymper. är det färre än en tredjedel av pojkarna som fullgör värnplikten. Därmed kan man förespå problem för försvarsmakten att fullgöra sina arbetsuppgifter, för att inte tala om vilka problem man kommer att få framöver för att fylla officersleden. De värnpliktiga hävdar med all rätt att ett av de största problemen är att en civil meritvärdering saknas. Arbetsgivare och allmänhet förstår inte att uppskatta att man frivilligt gjort en insats för rikets säkerhet och försvar @ och på kuppen ofta skaffat sig oerhört värdefulla kunskaper. kan man inte på något enda sätt tillgodoräkna sig sin värnplikt som en del i sin yrkeskarriär. Problemet tycks vara att försvarsmakt och skolverk, högskolor med flera inte kan komma överens. På vilket sätt ämnar försvarsministern lösa denna för försvarsviljan så viktiga fråga?
fr · GQ11937 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:937 av () till försvarsminister om sexuella trakasserier inom Försvarsmakten Sexuella trakasserier är ett allvarligt problem på många arbetsplatser i . När det gäller Försvarsmakten har arbetet mot sexuella trakasserier och utbildning i vad sexuella trakasserier innebär påbörjats. Trots uttalanden från såväl högsta militärledningen och regeringen om vikten av att Försvarsmakten bekämpar och får bort sexuella trakasserier i organisationen, finns ännu mycket kvar att göra. I budgetpropositionen för finns att läsa att lokala handlingsplaner mot sexuella trakasserier endast tagits fram vid 27 av de 63 olika enheterna inom Försvarsmakten som fått uppgift att ta fram sådan. Något som jag anser är ett för klent resultat. Jag vill med anledning av detta fråga försvarsministern : Vad avser ministern att göra för att förmå Försvarsmakten att påskynda det påbörjade arbetet mot sexuella trakasserier?
fr · GQ11938 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:938 av () till utrikesminister om deltagande i FN-gemenskapen stabilaste demokrati är sedan många, uteslutna från @ som en eftergift åt Kommunistkina, en kommunistisk diktatur som inte drar sig för att hota sin granne militärt varje gång det hålls fria och demokratiska val. Den brukar tala vitt och brett om demokrati, fred och säkerhet men när det gäller rätt att delta i är det tyst från svenskt håll. var en av grundarnationerna av FN och utestängs på skamliga grunder, med godkännande uppenbart. Vilka insatser har den gjort för att ge sin rättmätiga plats i FN-gemenskapen?
fr · GQ11939 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:939 av () till utrikesminister om och fredsprocessen Den israeliska regeringen söker återigen sätta stopp för att den israelisk-palestinska fredsprocessen ska komma igång. Det handlar inte bara om de ständigt återkommande provokationer och vedergällningsaktioner gentemot palestinska attentat. Palestinierna har tillsatt en ny ledning som börjat arbeta. Palestinierna har sagt ja till den förhandlade färdplanen. Den israeliska regeringen väljer i stället att fördröja processen. framför nya krav på förändringar av färdplanen. Detta uppträdande från israelisk sida innebär att man förhalar och saboterar fredsprocessen. krävs att det internationella samfundet ingriper och förmår den israeliska regeringen att säga ja till färdplanen så att fredsprocessen kommer igång. Jag vill fråga utrikesministern : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förmå den israeliska regeringen att ställa sig bakom färdplanen så att fredsprocessen kan komma igång?
fr · GQ11940 · 2003-05-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:940 av () till statsrådet om skogsvårdslag I skogslänen är det väl bekant att skogsköpare avverkar stora mängder skog och sedan lämnar ett kalhygge efter sig utan en tanke på återplantering, allt i syfte att tjäna snabba pengar. Enligt skogsvårdslagen kan myndigheterna ta ut en summa pengar av skogsägaren, innan avverkning sker, för att garantera återplantering av skogen. Denna möjlighet används dock sällan och därför kan så kallade skogsklippare fortsätta sin verksamhet och lämna skogar skövlade. verkar endast ta hänsyn till avverkningens storlek och kostnaden för återplantering, när man tar ställning till om säkerhet ska krävas av skogsägaren. Frågan om skogsägarens intresse för långsiktigt skogsbruk verkar inte vara aktuell i sammanhanget. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att återplantering av skog sker enligt skogsvårdslagen.