ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12272 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:272 om framtiden för slakteribranschen har frågat mig vad jag avser att göra för att trygga framtiden för de svenska slakterierna. Enligt är problemet att livsmedel väller in i landet och att detta får konsekvenser både för lantbruksnäringen och för livsmedelsindustrin i . Jag håller med om att det ökade konkurrenstryck som blivit följden av EU-medlemskapet har påverkat de svenska företagen. bild är dock något ensidig. Den fria rörligheten av varor och tjänster på EU-marknaden innebär rörlighet i båda riktningarna, både till och från . Den ökade handel med livsmedel som blivit följden av att de svenska företagen fick en ny "hemmamarknad" i och med medlemskapet i EU 1995 har inte bara lett till att vi importerar mera, utan även givit möjligheter till en allt större livsmedelsexport. Sedan blev medlem i EU har det totala värdet av såväl livsmedelsexporten som importen ökat. Värdet av exporten ökade i relativa termer mer än importen. har dock fortfarande ett handelsunderskott när det gäller livsmedel. Livsmedelsexporten utgör en stor tillväxtmöjlighet för den svenska ekonomin, både för lantbruksnäringen och för livsmedelsindustrin. När det gäller svenska köttprodukter utgör exporten, även om utvecklingen när det gäller livsmedel varit gynnsam, inte den huvudsakliga avsättningsmöjligheten. Majoriteten av det kött som produceras i säljs på den inhemska marknaden och till svenska konsumenter. För att den svenska slakteribranschen ska ha en tryggad framtid krävs därför att det i finns en hög efterfrågan på svenska produkter och en konkurrenskraftig jordbrukssektor. Den svenska slakteribranschen har högkvalitativa produkter att erbjuda konsumenterna. Dessa produkter utgörs av det kött som är resultatet av den svenska modellen för livsmedelsproduktion med ett stort fokus på djurvälfärd och miljö. Det svenska står för något förtroendeingivande, rent och nyttigt. Dessa mervärden måste kommuniceras och spridas både på den inhemska marknaden och i samband med export. Detta kommer positivt att påverka de svenska slakterierna. fattade jordbruksministrarna i EU beslut om en reformerad jordbrukspolitik. Denna syftar till att ge en mer marknadsanpassad politik där konsumenternas efterfrågan i högre grad ska styra vad som produceras. En mer marknadsanpassad jordbrukssektor kommer att leda till mer fokus på företagens konkurrenskraft. Detta är också en aspekt som noggrant analyseras i samband med den nationella implementeringen av reformen.
frs · GR12274 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:274 om och vindkraften har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska ta sin del av ansvaret för att planeringmål för vindkraften ska uppnås. energipolitiska proposition föreslog regeringen ett planeringmål för vindkraften på . Regeringen ansåg bland annat att ett planeringsmål ger förbättrade möjligheter att synliggöra vindkraftsintresset i fysisk planering och vid tillståndsprövning. I propositionen föreslogs även mål för förnybar el. Målet är att användningen av el från förnybara energikällor ska öka med års nivå . Det främsta medlet att nå målet är elcertifikatssystemet som introducerades . Det finns även andra styrmedel för att främja vindkraften. I budgetpropositionen föreslår regeringen ett avtrappat energiskatteavdrag för vindkraft. Därtill finns ett särskilt stöd för teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar. Jag har i tidigare svar på riksdagsfrågor redogjort för statens ägarstyrning av . En viktig utgångspunkt är att bedriver en konkurrensutsatt verksamhet på en avreglerad marknad och därför måste styras av affärsmässighet. Mot bakgrund av de mål som satts upp för den förnybara elproduktionen och de styrmedel som introducerats, utgår jag från att det finns goda förutsättningar för att fatta affärsmässiga beslut om investeringar i förnybar elproduktion, således även vindkraft.
frs · GR12275 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:275 om F-skattsedel har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra missbruk av F-skattsedel. Frågan har ställts mot bakgrund av att det enligt frågeställaren förekommer inom vissa branscher, till exempel byggbranschen, att arbetskraft kommer till och får F-skattsedel och därefter kan arbeta för priser som ingen svensk småföretagare kan konkurrera med. F-skattsedel ska utfärdas för den som uppger sig ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i . En ytterligare förutsättning för F-skatt är att sökanden inte har skatteskulder, har underlåtit att deklarera, är försatt i konkurs eller har näringsförbud. Det är skattemyndigheten som i första instans avgör om F-skattsedel ska tilldelas. Enligt skattemyndigheten i , som hanterar ansökningar om F-skatt från utlänningar, ser man en ökning av sådana ansökningar. ansökte 177 utlänningar om F-skatt (51 juridiska personer och 126 fysiska). Motsvarande siffror för 1 jan@30 sep 2003 är 746 utlänningar (134 juridiska personer och 612 fysiska personer). För att en utlänning ska få F-skatt krävs att han till sin ansökan fogar ett intyg om att han inte har några skatteskulder i hemlandet. I övrigt bedömer skattemyndigheten, på samma sätt som beträffande dem som bedriver verksamhet från fast driftställe i , om den i ansökan beskrivna verksamheten är att anse som näringsverksamhet. Om den beskrivna verksamheten uppfyller kraven och om hinder mot F-skatt inte finns tilldelas F-skatt. När sökanden kommer från ett land med vilket har ett avtal om informationsutbyte, skickar skattemyndigheten uppgifter till hemlandet om uppgiven omsättning för mervärdesskatt, för att på det sättet säkerställa att inkomsterna beskattas där. Jag vet att arbetar aktivt med att motverka missbruk av F-skattesystemet. Verket och de regionala skattemyndigheterna organiserar regelbundet erfarenhetsutbyten där frågor om F-skatt diskuteras. Jag har erfarit att ett sådant hålls nu i dagarna där bland annat frågan om F-skatt till utlänningar avhandlas. När det nya inrättas som en enda rikstäckande skattemyndighet , kommer förutsättningarna för att behandla F-skattefrågor likformigt och med god kvalitet ytterligare att förbättras. I detta sammanhang vill jag också erinra om att betänkande Skärpning gubbar, vari bland annat åtgärder för att motverka skattefusk inom bygg- och anläggningsbranschen föreslås, bereds inom departementet. Jag delar frågeställarens uppfattning att det är angeläget att F-skattesystemet inte missbrukas. Detta gäller naturligtvis oavsett om det är svenskar eller utlänningar som missbrukar systemet. Jag avser att noga följa utvecklingen på området och om skäl uppkommer vidta nödvändiga åtgärder.
frs · GR12276 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:276 om öronmärkta pengar och lokalt trafiksäkerhetsarbete har frågat mig om jag avser att verka för att ta hänsyn till lokala prioriteringar och säkerhetsbehov i stället för att genom centrala direktiv öronmärka pengar till en enskild trafiksäkerhetslösning som vajerräcken. Enligt regeringens elvapunktsprogram för ökad trafiksäkerhet ska kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder genomföras på de delar av det statliga vägnätet där flest olyckor sker. För investeringar i fysiska trafiksäkerhetsåtgärder har regeringen bedömt att satsningen ska fortsätta som planerat för perioden 2002@2004 med ca . Därutöver finns också medel i den nuvarande nationella väghållningsplanen för riktade trafiksäkerhetsåtgärder. Regeringen har inte öronmärkt medel till sträckan mellan och för någon specifik typ av åtgärd. Däremot kan jag konstatera att mitträcken har visat sig vara mycket framgångsrika. Potentialen att rädda liv och att förebygga olyckor är vägledande för trafiksäkerhetsarbetet. På de sträckor där separering av körriktningar genom mitträcke skett har antalet allvarliga olyckor varit betydligt färre än innan räckena sattes upp.
frs · GR12278 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:278 om utveckling av ej kommersiellt gångbara läkemedel har frågat mig vad jag gör för att stödja läkemedelsutveckling för sjukdomar där inga andra intressen kan väntas. Som socialminister ska jag arbeta för en god hälso- och sjukvård och att människor i får tillgång till säkra och effektiva läkemedel. Hur forskningsresurserna för läkemedelsutveckling till behövande i fattiga länder fördelas faller inte inom mitt ansvarsområde.
frs · GR12279 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:279 om återstartande av gammalt oljekraftverk har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att den svenska energianvändningen inte kommer i konflikt med miljömålen. En rad åtgärder har vidtagits för att minska energisystemets klimatpåverkan. var ett av de första länderna i världen att införa skatt på utsläpp av koldioxid. förbereds införandet i svensk lagstiftning av EU:s direktiv för handel med utsläppsrätter. Sektorerna energiintensiv industri och el- och värmeproduktion ska omfattas av systemet. En proposition angående riktlinjerna för detta kommer att överlämnas till . Dessutom krävs givetvis att de anläggningar som är i drift har tillstånd enligt gällande miljölagstiftning. De generella ekonomiska och administrativa styrmedlen ger ett ramverk inom vilka marknadens aktörer ska agera. Jag ser därför ingen anledning att ha synpunkter på driften av enskilda anläggningar som utnyttjar fossila bränslen. gör också en koppling mellan olje- och kolanvändningen och kärnkraftens roll i det framtida energisystemet. Jag vill påminna om att en dialog pågår med kraftindustrin, i enlighet med trepartiöverenskommelse om energipolitiken. Syftet är att åstadkomma en brett förankrad överenskommelse om den fortsatta omställningen av energisystemet, innefattande villkoren för den fortsatta driften och successiva avvecklingen av kärnkraften.
frs · GR12280 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:264 om brister inom den palestinska myndigheten och 280 om biståndsmedel till den palestinska myndigheten har frågat utrikesministern vad hon avser att göra för att inte svenska skattemedel i form av biståndspengar till den palestinska myndigheten används till annat än samhällsuppbyggande bistånd. Skånberg har frågat utrikesministern om hon avser att frysa det svenska biståndet till samma myndighet i avvaktan på att en revision ingående granskar de brister som rapporterat om. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Låt mig inleda med att säga att den ser mycket allvarligt på korruption och anklagelser om korruption. Inte minst gäller detta i samband med svenska biståndsinsatser. Jag vill också informera om att det inte har utgått något bilateralt svenskt direkt budgetstöd till den palestinska myndigheten. Det svenska utvecklingssamarbetet med palestinierna har en annan inriktning där huvudmålsättningen är att främja fredsprocessen mellan israeler och palestinier. Detta görs genom stöd till social och ekonomisk utveckling, inbegripet ett omfattande humanitärt stöd till det palestinska folket som lider av den spända situationen. Ett annat syfte är att stödja uppbyggnaden av en fungerande demokratisk rättsstat och ett levande och aktivt civilt samhälle. Varje fredsprocess behöver minst två parter, och den palestinska myndigheten måste fungera för att förhandlingarna ska kunna fortsätta. Den palestinska myndigheten utgör också en förutsättning för slutmålet i form av en demokratisk palestinsk rättsstat. Regeringen har därför beslutat att bemyndiga Sida att ingå samarbetsavtal med PLO för de palestinska områdena. Inom ramen för samarbetsavtalet träffas överenskommelser för varje enskilt projekt. Biståndet betalas ut för korta perioder. Inför varje ny period krävs återrapportering och redovisning. I ett kapitel av den rapport från som jag förmodar att Skånberg och hänvisar till ges en historisk bakgrundsbeskrivning av den situation och de brister som den palestinske nuvarande finansministern hade att ta över . Därefter har omfattande reformer genomförts. Bland annat framhåller rapporten det nuvarande redovisningssystemet under ledning som ett lyckat exempel. Dessa reformer välkomnas av såväl som den . För svenskt vidkommande är det Sida som följer upp och kontrollerar insatserna i enlighet med de strikta krav som gäller för hanteringen av biståndsinsatser. Jag har stort förtroende för Sidas krav för redovisning och hanteringen av biståndet.
frs · GR12281 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:281 om byte av elleverantör har frågat mig när jag avser att införa det av beställda sanktionssystemet. För regeringen är detta en viktig fråga. Konsumenternas förtroende för elmarknaden bygger på att byte av elleverantör är enkelt och att byten sker . Trots ambitiösa försök har införandet av ett sanktionssystem visat sig vara svårt att genomföra, framför allt för att det inte alltid enkelt kan fastställas vem som har orsakat det försenade leverantörsbytet. Om försening sker är det viktigt att den felande parten får bära ansvaret för detta och att konsumenten hålls skadeslös. I @ kvarstående problem framhåller myndigheten att bristerna finns i olika delar av kedjan och kan inte enbart skyllas på nätägarna. Ett väl fungerande sanktionssystem förutsätter därför dels att man kan fastställa vem som orsakat förseningen, dels att ekonomiska krav kan ställas på såväl elhandlare som nätföretag. pågår kontinuerligt ett arbete med att se vilka förbättringar som kan göras på elmarknaden. Frågan om sanktionsmöjligheter ingår i det uppdrag som El- och gasmarknadsutredningen fick och som ska redovisas . Jag kan därför inte ge något klart besked om när ett sanktionssystem kan införas.
frs · GR12282 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:282 om frimärksförsäljning hos har frågat mig om jag avser att verka för att frimärksförsäljning snabbt kan införas hos . Frågeställaren bedömer åtgärden som oerhört viktig för att förbättra förtroendet för Posten. Jag vill inleda med att jag delar frågeställarens engagemang för att Posten kan stärka sitt förtroende mot allmänhet och kunder. Jag har också i olika sammanhang pekat på vikten att Posten genom handling återvinner sitt tidigare starka förtroende i samhället. Frågan om var det ska vara möjligt att köpa frimärken är en fråga för bolagets styrelse och ledning att besluta om. Jag ser därför inget skäl att vidta några åtgärder.
frs · GR12283 · 2003-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:283 om åldersgräns för statliga uppdrag har frågat statsrådet vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att avskaffa dagens praxis med en 70-årsgräns och i stället tillämpa ett förfarande med individuell prövning av vederbörandes lämplighet för statliga uppdrag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som frågeställaren påpekar utgör de äldre, med den kompetens de besitter, en betydande resurs att ta till vara för samhällets utveckling. När regeringen utser ledamöter i styrelser, nämnder och utredningar görs alltid en bedömning av den samlade kompetensen i dessa för att de på bästa sätt ges förutsättningar att genomföra regeringens uppdrag. Det är kompetensen hos den som tillfrågas som är det primära. Det finns ingen formell åldersgräns utan det sker en individuell prövning där såväl kunskap som erfarenhet tas till vara.
frs · GR12286 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:286 om orättvisa mobiltelefonkostnader har frågat mig vad jag avser att göra för att personer som befinner sig i gränstrakter med dålig "svensk" mobiltäckning ska slippa få extra kostnader för sina mobilsamtal. Först och främst vill jag säga att jag har förståelse för om det finns en besvikelse över att operatörernas mobiltäckning inte alltid lever upp till de förväntningar som kan finnas och att detta kan vålla bekymmer av det slag som finns längs den finsk-svenska gränsen. I takt med att mobil kommunikation blivit en alltmer etablerad del av människors liv finns det en förväntan att fullgod täckning för GSM-systemet ska finnas där man befinner sig. , , använde sig av tillståndsvillkor i samband med att tillstånd för bland annat mobila teletjänster för GSM meddelades. Enligt dessa ska de tillståndshavare med GSM 900 (Tele2, och ) täcka minst sträckningen av de vägar i som klassades som Europavägar samt tätorter som hade mer än 10000 invånare. Utöver de fastställda kraven, bygger dessa tre GSM-tillståndshavare ut mobilnäten på kommersiell grund. Det som händer när en telefon kopplar upp sig mot en viss operatörs nät är att telefonen känner av vilken sändare som är starkast just där vid det tillfället oavsett landgränser. Effekten kan då bli att en sändare i en operatörs nät kan "överrösta" en annan svagare i en annan operatörs nät. Vad jag kan konstatera är att för sina egna utgående samtal kan man alltid själv göra de inställningar i telefonen som krävs för att välja vilken operatör man ska vara uppkopplad mot. Vid inkommande samtal är det din operatör som kan erbjuda att spärra vissa samtal, till exempel utlandssamtal från din telefon, åt dig som abonnent. Avslutningsvis tycker jag att det är viktigt att också framhålla fördelarna med att operatörernas respektive täckning är överlappande. Detta kan exempelvis vara av betydelse vid nödsamtal.
frs · GR12287 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:287 om tillverkningsindustrins energiförsörjning har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att säkra den svenska tillverkningsindustrins konkurrenskraft om möjligheten till undantag från energiskatten är stängd. Näringsministern har överlämnat åt mig att besvara denna fråga. Som tagit upp i sin fråga, har kommissionen vid sin statsstödsprövning av den svenska energibeskattningen av industriell verksamhet ifrågasatt den nollskattesats på el som gäller för sådan verksamhet. Kommissionen har därför beslutat att inleda ett formellt granskningsförfarande. Diskussioner pågår i detta ärende mellan kommissionen och regeringen och det är omöjligt för mig att säga vad som blir resultatet av dessa diskussioner. Regeringens utgångspunkt är att det inte föreligger något otillåtet statsstöd. har beslutat att införa en energiskatt om på el som förbrukas inom tillverkningsindustrin. Härigenom uppfylls det nya energiskattedirektivets minimiskattenivå för el. Energiskattedirektivet ger medlemsstaterna en möjlighet att underskrida minimiskattenivån under vissa förutsättningar. som gör ett åtagande att genomföra åtgärder för en effektivare och mer miljövänlig användning av energi bör kunna få utnyttja denna möjlighet. Ett arbete pågår inom för att förbereda införande av sådant program för energieffektivisering och har sänt ut ett förslag på remiss (Ds 2003:51). Regeringen avser att lämna ett förslag som kan behandlas av . Förslaget ska godkännas av kommissionen och av . Det är viktigt att energibeskattningen och införandet av ett program för energieffektivisering samordnas. Ändringarna av energiskatten ska träda i kraft då programmet för energieffektivisering förväntas ha blivit godkänt. Även om skatt börjar tas ut för elförbrukning i industrin finns det vissa industriprocesser där elen alltjämt kommer att vara skattefri med stöd av de befintliga avdragsbestämmelserna. Det gäller till exempel vissa reduktionsprocesser genom elektrolys, som tillverkning av råaluminium, kloralkali och klorat. Vidare gäller det el som används för tillverkning av skattepliktiga produkter, till exempel i raffinaderier.
frs · GR12288 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:288 om ohälsosam landstingspolitik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta företagshälsovårdens verksamhet. var turbulent för svensk företagshälsovård. Under detta årtionde blev företagshälsovården en marknadsaktör utan statsbidrag. infördes ändringar i arbetsmiljölagens bestämmelser om företagshälsovård, bland annat stadgades en skyldighet för arbetsgivaren att svara för att den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå. Ändringar gjordes i lagen om läkarvårdsersättning och lagen om ersättning för sjukgymnastik av innebörd att ersättning inte lämnas för verksamhet inom företagshälsovård. Enligt övergångsbestämmelserna ska dessa förändringar gälla fullt ut . Enligt förarbetena (propositionen 1998/99:120 om företagshälsovård sid. 29) var avsikten med de föreslagna förändringarna dock inte att helt avskilja sjukvården från företagshälsovården. Det hänvisas också till möjligheten att sluta avtal med landstingen angående hälso- och sjukvårdsverksamhet inom företagshälsovårdens ram. Enligt beslut av regeringen har en särskild utredare tillkallats med uppgift att överväga följande frågor: om det behövs förändringar av de legala förutsättningarna för arbetsgivarens skyldighet att utnyttja företagshälsovård, om det bör införas krav på eller villkor angående kvalitetssäkring av den företagshälsovård som krävs med stöd av lag, huvudmannaskapet för företagshälsovårdsutbildningen samt hur utbildningen ska organiseras och dimensioneras, hur personalförsörjningen inom företagshälsovård ska kunna säkerställas utan negativa effekter för sjukvården eller annan för samhället viktig verksamhet samt hur den särskilda kompetens som finns inom företagshälsovård bättre ska kunna utnyttjas i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. På olika håll, exempelvis i , har man prövat samverkan genom avtal mellan företagshälsovård, landstingens sjukvård och . Företagshälsovården kompletterar primärvården och med specialkunskaper om rehabilitering och arbetsmedicin. I gengäld får företagshälsovården remissrätt till specialistfunktioner, tillgång till röntgen, laboratorier etcetera. Företagshälsovården ersätts för första besök och för besök efter remiss. Frågan om en vidare tillämpning av denna eller liknande modeller ligger inom den sista punkten i utredningsuppdraget. Häri ligger också frågan vilka åtgärder som är möjliga och lämpliga för att sådana avtal ska komma till stånd. När det gäller åtgärder för att underlätta företagshälsovårdens verksamhet kan även nämnas att har anslagit sammanlagt 25 miljoner för metodutveckling och utbildning som avser företagshälsovården. Metodutvecklingen utförs under perioden 2002@2004 av i samverkan med . I arbetet ingår bland annat analys av hittillsvarande kvalitetsarbete och utveckling av goda exempel såsom förbättring av kvalitetssäkringsdokument.
frs · GR12289 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:289 om barns och ungdomars övervikt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hindra att barn och ungdomar blir överviktiga och feta. Övervikt och fetma är ett snabbt ökande hälsoproblem i och i övriga världen. Nära 2,5 miljoner människor beräknas vara överviktiga i och ca 500000 lider av fetma. av barnen och ungdomarna i är feta och i vissa delar av landet är upp till en fjärdedel av tioåringarna överviktiga eller feta. Detta är särskilt alarmerande. För att vända utvecklingen måste vi arbeta förebyggande genom att ge barn och ungdomar möjlighet och incitament att röra på sig i vardagen och äta hälsosamt. I befinner vi oss i en gynnsam position jämfört med många andra länder då andelen överviktiga och feta i befolkningen är lägre och då vi har en väl utbyggd idrotts- och friluftsrörelse. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att öka barns och ungdomars fysiska aktivitet och skapa goda matvanor. skrev regeringen in fysisk aktivitet i läroplanerna för och gymnasieskolan för att betona skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att följa och stödja skolornas arbete med att implementera målet om minst 30 minuters fysisk aktivitet för alla elever. tillför regeringen idrottsrörelsen under förutsättning att idrottsrörelsen öppnar dörrarna för fler, håller tillbaka avgifterna, satsar mer på flickidrotten, deltar i kampen mot droger och vidgar samarbetet med skolorna. För att ytterligare förstärka arbetet med att främja goda matvanor och fysisk aktivitet gav regeringen i uppdrag åt och att gemensamt ta fram ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. Särskild hänsyn ska tas till barns och ungdomars levnadsförhållanden. Dessutom ska myndigheterna undersöka om föräldrar behöver ges ökade kunskaper om barns behov när det gäller mat och fysisk aktivitet samt skolans betydelse för barns och ungdomars hälsa. Uppdraget ska avrapporteras .