ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12327 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:327 om könsdiskriminering inom sfi-undervisningen har frågat statsrådet vilka åtgärder hon ämnar vidta för att tillförsäkra kvinnor samma rättigheter till utbildning inom sfi, som männen har. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De lokala förhållanden som åberopas i frågan kan jag som statsråd självfallet inte gå in på. Enligt 13 kap. skollagen (1985:1100) är varje kommun skyldig att erbjuda svenskundervisning för invandrare, sfi. Invandrare, som saknar sådana kunskaper som sfi avser att ge, har rätt till utbildningen. Rätten finns kvar ända tills deltagaren nått utbildningsmålen. Undervisningen kan dock upphöra om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Enligt statistik uppgick andelen kvinnor inom sfi under /. Trots att kvinnor inom sfi generellt sett har en kortare skolbakgrund än män når kvinnor i högre grad målen för utbildningen. Av dem som påbörjade sfi under /02 hade av kvinnorna nått målen efter ca 2,5 läsår. Av männen hade nått målen. Analfabeter behöver studera i de båda skolformerna sfi och grundläggande vuxenutbildning i den kommunala vuxenutbildningen eftersom språkinlärningen sker på sfi och läs- och skrivinlärning inom grundläggande vuxenutbildning. Då deltagaren, man eller kvinna, lärt sig läsa och skriva sker sedan resten av språkinlärningen enbart inom sfi. Jag är dock medveten om att en del kommuner felaktigt rapporterar att de som lär sig läsa och skriva på svenska enbart studerar på komvux och inte i sfi. Oavsett hur dessa studier rapporteras, så kvarstår ändå den grundläggande rätten till sfi för varje man och kvinna, så länge individen gör framsteg i sina studier. Kommunens skyldighet kvarstår alltjämt att erbjuda undervisning tills deltagarna når målen för sfi. Det finns inte heller någon övre åldersgräns för sfi. Sfi har en mycket stor betydelse för kvinnors jämställdhet. För många kvinnor innebär sfi inte bara en första kontakt med skolväsendet och en möjlighet att lära sig det svenska språket utan också en möjlighet att knyta kontakter och lära känna det omgivande samhället.
frs · GR12328 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:328 om nät- och informationssäkerhetsbyrå har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att den europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån ska lokaliseras till . Det är glädjande att den europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån uppmärksammas och diskuteras. För , som länge har drivit informationssäkerhetsfrågorna på europeisk nivå, är det särskilt glädjande att vi nu har en överenskommelse om en förordning där vi är nöjda med utfallet i sakfrågorna. Frågan om byråns lokalisering ingår inte i förordningen. Generellt så anser regeringen att det är viktigt att nya EU-organ lokaliseras så att deras uppgifter kan utföras så bra som möjligt till gagn för hela unionen. Det är dessutom viktigt att EU-organ sprids mellan medlemsländerna. Tillsvidare ska byrån ha sitt säte i i avvaktan på beslut om lokalisering. är det följaktligen inte aktuellt att diskutera frågan om lokalisering i eller någon annan ort i . För är det nu angeläget att arbeta för att ge byrån en snabb och bra start. Vi agerar också för att beslut om lokaliseringsland ska fattas .
fr · GR11366 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:366 av () till kulturminister om ny myndighet för arkivering av bild-, ljud- och skrivet material Just nu pågår två utredningar som gäller arkivering av ljud- och bildmaterial hos Statens ljud- och bildarkiv samt om arkiv med tidningar, böcker, tidskrifter med mera. Avsikten är att se över hur materialet på lämpligt sätt ska bevaras för framtiden @ eventuellt genom överföring med hjälp av digital teknik. Denna typ av material behöver förvaras på ett säkert sätt och på en säker plats. En liknande myndighet har i inrättats i Mo i , dit man flyttat och arbetar med att digitalisera en mängd material, bild-, ljud- och skrivet material. har beslutat att i största möjliga utsträckning lokalisera statlig verksamhet utanför , vilket dock inte blivit fallet. Därför är det angeläget att försöka flytta ut sådan verksamhet som inte måste ligga i huvudstaden. En ny myndighet för arkivering av ljud- och bildmaterial samt alla slag av skrivet material skulle med fördel kunna inrättas i exempelvis inland. En sådan myndighet skulle ge hundratals jobb . Jag vill fråga: Är kulturministern beredd att seriöst överväga möjligheten att inrätta en ny myndighet för arkivering av bild-, ljud- och skrivet material samt att lokalisera denna utanför , exempelvis till inland?
fr · GR11367 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:367 av de () till kulturminister om framtid beslutade att stänga . Bakgrunden är att en långsiktig finansiering inte har kunnat hittas. Sonera och kommer , fram till , att finansiera omhändertagandet av samlingarna. För att kunna visa samlingarna för allmänheten behöver dock en långsiktig lösning hittas. En sådan måste bland annat för framtiden säkerställa förvaltning och visning av unika industriella och tekniska kulturarv. För en långsiktig lösning har staten en nyckelroll. Mot denna bakgrund vill jag fråga kulturministern om hon är beredd att medverka till en långsiktig lösning så att kan fortsätta att vara öppet för allmänheten.
fr · GR11368 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:368 av de () till finansminister om försäljningsintäkter till kommunsektorn När staten "befriade" kommun från samtliga allmännyttiga bostäder användes, lånades, pengar som tillhörde den samlade kommunsektorn. Alla dessa bostäder är nu sålda till privata bostadsföretag eller återköpta av kommunen. Frågan är om kommunsektorn har fått eller kommer att få tillbaka pengarna. Kommer finansministern att verka för att kommunsektorn tillförs samtliga de intäkter som staten har fått in genom privatisering och återköp av de tidigare allmännyttiga bostäderna i ?
fr · GR11369 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:369 av () till finansminister om utarmning av lokala skattekontor I samband med utredningar och diskussioner inför inrättandet av den nya skattemyndigheten har många anställda på mindre enheter uttryckt farhågor för att verksamheten kan komma att centraliseras med minskat antal arbetstillfällen och sämre tillgänglighet för befolkningen som följd. Exempelvis vid skattekontoret i kommer enligt uppgift ett antal tjänster att flyttas, och om så är fallet är det mycket negativt ur många synpunkter. är en attraktiv arbetsplats där personer med akademisk utbildning kan få bra arbeten med goda utvecklingsmöjligheter. Det är relativt ont om denna typ av arbetsplatser i inland, och det är viktigt att slå vakt om dem som finns, inte minst för att yngre personer ska vilja bo kvar eller flytta till inlandet. Det är också angeläget att , som är centralort i södra , kan erbjuda privatpersoner och företag en lättillgänglig service, vilket är fallet . Myndigheterna i vårt land är ålagda att ta regionalt ansvar, vilket givetvis innebär att man aktivt ska motverka centralisering genom att behålla och inrätta attraktiva tjänster i orter utanför de stora städerna. Jag vill fråga: Är finansministern beredd att vidta åtgärder som motverkar utarmning av till exempel skattekontoret i och medverkar till bibehållen service och bra arbetstillfällen?
fr · GR11370 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:370 av () till miljöminister om handläggningstider vid miljöprövningar Regeringen placerar tillväxtfrågorna högt på den politiska dagordningen. Det är positivt. Ekonomisk tillväxt är nödvändig för att klara framtidens välfärd och arbete. För att få ökad tillväxt krävs bland annat att myndigheterna underlättar tillväxten och att strukturella hinder för tillväxten undanröjs. Ett sådant hinder är de orimligt långa handläggningstiderna vid miljöprövningar och vid överklagande av miljödomstolarnas beslut. De utdragna handläggningstiderna leder till att viktiga industriprojekt försenas eller fördyras. Ett exempel är i , som vill bygga ut anläggningen för att kunna producera svavelfria drivmedel. Det är ett projekt som väntas ge omkring tusen arbetstillfällen . Miljödomstolen gav tillstånd till utbyggnaden , men efter överklaganden har domstolen beslutat att kräva en ny miljöprövning. Den redan pågående utbyggnaden och investeringen på stoppades . Fler exempel finns. Förseningar och fördyringar av det här slaget utgör ett allvarligt hinder för näringslivets expansion. Andra länder i har till skillnad från fastlagda regler för hur långa handläggningstiderna vid miljöprövnigar får vara, vilket gör att vi har en konkurrensnackdel. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inte ska ha en konkurrensnackdel när det gäller tidsåtgången för miljöprövningar av industriinvesteringar?
fr · GR11371 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:371 av () till statsrådet om stopplagen Från kan en kommun inte sälja allmännyttiga bostäder utan att ha tillstånd. Tillstånd får inte ges om det kan befaras att det kommunala bostadsbeståndet på en ort blir så litet att hyrorna där inte slår igenom vid tillämpningen av bruksvärdesreglerna eller vid hyresförhandlingar. har på uppdrag av mig undersökt hur länsstyrelserna i de tre storstadsregionerna har tillämpat den så kallade stopplagen. Sedan lagen trädde i kraft har i fattat beslut om 23 ansökningar om tillstånd för överlåtelse. Fem av dessa ansökningar har fått bifall och således har 18 ansökningar fått avslag. i län har fattat beslut om 19 ansökningar, 18 av dessa har fått bifall och en ansökan har fått avslag. i har fattat beslut om 33 ansökningar, samtliga har fått bifall. beslut kan överklagas till , som mottagit 22 ärenden som överklagats, huvuddelen berör . har prövat sju ärenden, fem av dessa har fått avslag och två har fått bifall. Mot bakgrund av vad som ovan framförs vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta för att säkerställa att lagstiftningen tillämpas på samma sätt över hela landet.
fr · GR11372 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:372 av () till justitieminister om polisbristen i För fångades tre tjuvar efter ett inbrott på OK/Q8-macken i i . Men gripandet skedde inte utan dramatik. Det var först efter det att mackinnehavarna tillsammans med några vänner och andra ortsbor bedrivit biljakt och en av privatpersonerna blivit nedslagen av en av de misstänkta som dessa kunde övermannas och hållas kvar i väntan på polis. I det aktuella fallet kunde polisen ta hand om de misstänkta gärningsmännen efter det att de först jagats och sedan övermannats. Trots ovälkommen dramatik slutade alltså denna händelse väl. Lika väl gick det inte vid ett inbrott mot en bilhandlare i . Där fick brottsoffret beskedet av Strömsundspolisen att man på grund av en kombination av semester och tjänstgöringslistor inte hade någon polis i den här dagen. Detta är bara två exempel från på vad den nuvarande polisbristen leder till. Mackägarna i är att gratulera till ett rådigt ingripande, men att brottsoffer efter att ha upplevt upprepade brott mot sin egendom ser sig tvingade att jaga tjuvar på egen hand kan få allvarliga konsekvenser. Polisverksamhet hör till statens innersta kärnverksamhet och då är det också regeringens ansvar att se till att polisen har resurser att fullgöra sitt uppdrag. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med polisbristen i allmänhet, och i glesbygden i synnerhet?
fr · GR11373 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:373 av () till statsrådet om hedersrelaterade självmord Det är viktigt att samhället arbetar aktivt med det förebyggande arbetet vad gäller självmord generellt. Men orsakerna till självmord är naturligtvis många och de måste därför analyseras noga. En grupp som jag befarar drabbas utan att samhället har tillräcklig kunskap om de bakomliggande orsakerna, och därmed inte med kraft kan arbeta förebyggande, är unga flickor och kvinnor som utsätts för hedersförtryck. Det är flickor och kvinnor som i sin utsatta situation inte ser något annat alternativ än att ta sitt liv. vet vi att självmord bland flickor och kvinnor med denna bakgrund förekommer men inte i vilken omfattning. Regeringen måste därför se till att det förebyggande arbetet förändras ute i kommunerna så att det även omfattar flickor och kvinnor som lever under hedersförtryck. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder som han har vidtagit för att kartlägga omfattningen av hedersrelaterade självmord.
fr · GR11374 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:374 av () till statsrådet om FN:s varning för ökning av aidsfall Aidsepidemin i världen förvärras dag för dag. Fem miljoner människor infekterades och tre miljoner dog i aids. Av de smittade har 2,5 miljoner ännu inte fyllt . Detta konstaterar FN i en rapport inför . Läget varierar mycket mellan olika områden på jorden. Många rika i-länder har lyckats få smittan någorlunda under kontroll tack vare bromsmediciner och bra hälsovård. I börjar infektionen ta steget över från de relativt begränsade riskgrupperna sprutnarkomaner och prostituerade till den stora heterosexuella huvuddelen av befolkningen Rapporten slår fast: "Kampen mot aids står vid ett vägval: Antingen kryper vi framåt och gör splittrade framsteg, eller så ägnar vi den fulla tyngden av vår kunskap, våra resurser och vårt engagemang mot denna epidemi. Valet är tydligt." I lever ca 3200 personer med hivsmitta. anmäldes 154 nya hivpositiva, jämfört med 123 nya fall . Ökningen beror inte på ökad spridning i utan på inflyttning från länder där smittan är mycket spridd, förklarar på . Vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder för att ökningen av smittan hejdas?
fr · GR11375 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:375 av () till socialminister om psykiatrisk hjälp till flyktingbarn Många små kommuner, till exempel i , har tagit emot ett mycket stort antal flyktingfamiljer. Många av de barn som finns i vårt land har mycket svåra upplevelser bakom sig och är i stort behov av psykiatrisk hjälp. Men de resurser som finns för att ta hand om barnen inom BUP är för små, och ibland skulle behövas förstärkta ekonomiska bidrag. Jag vill fråga: Är socialministern beredd att vidta åtgärder så att flyktingbarn med psykiatriska problem ska kunna få snabbare hjälp än ?
fr · GR11376 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:376 av () till socialminister om krav på rapportering En stor del av läkarnas arbetstid går åt för att fylla i blanketter av olika slag, bland annat för rapportering till . En ny rapport från KomRev har till exempel visat att den tid läkare ägnar åt sina patienter utgör en orimligt liten del av den totala arbetstiden. Detta innebär att kötiderna är onödigt långa, inte minst för besök på vissa vårdcentraler. Jag vill fråga: Är socialministern beredd att kraftfullt verka för att kraven på rapportering ses över, så att läkarnas administrativa arbete minskas?
fr · GR11377 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:377 av () till finansminister om beskattning av ideell verksamhet Ett förslag från innehåller regler om att momsbelägga frivillig ideell verksamhet som har en omsättning över 90000kr . Det skulle till exempel innebära att flertalet av Röda Korsets återvinningsaffärer med det gemensamma namnet Kupan skulle hotas av sådana kostnader att verksamheten måste läggas ned. Kupan står för ett miljömässigt arbetssätt med återvinning av saker som säljs av frivilliga till förmån för Röda Korsets verksamhet. Kuporna fyller också en mycket stor social funktion. Samhället borde stödja frivilligt, oegennyttigt socialt arbete i stället för att försvåra eller till och med omöjliggöra sådant arbete. Min fråga till finansministern blir därför: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att frivillig ideell verksamhet, som exempelvis Röda Korsets Kupan, även ska kunna bedriva sitt arbete?
fr · GR11378 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:378 av Axel Darvik (fp) till utbildningsminister om möjligheten att välja skola utanför den egna kommunen Det är viktigt att främja elevers valfrihet när det gäller utbildning. Att elever, i möjligaste mån, kan välja skola skapar positiv konkurrens mellan skolor och kompletterar utbudet för eleven. är det ofta möjligt att söka till en friskola utanför den egna kommunen. Samma möjlighet finns vanligen inte när det gäller kommunala skolor. Ett system för ökad valfrihet när det gäller skolval borde tas fram. Valfrihet främjar en positiv tävlan mellan skolor som leder till att kvaliteten stärks. Eleven sätts då också i fokus på ett annat sätt eftersom det är nödvändigt att locka eleverna till den egna skolan. Skolorna måste i högre utsträckning hitta sin profil och arbeta för att utveckla den. Detta är något som skolpersonal ofta upplever som mycket positivt. I en rapport från , Konkurrens bildar skola, framgår det att elever når bättre resultat i skolor som utsätts för konkurrens. Detta oavsett om det är en friskola eller skola. Vilka åtgärder kommer utbildningsministern att vidta för att öka elevens möjligheter att välja en skola utanför den egna kommunen?
fr · GR11379 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:379 av () till socialminister om högkostnadsskyddet i sjukvården Att landstingens ekonomi är mycket ansträngd har knappast undgått någon. Trots stora skattehöjningar räknar i sin ekonomiska rapport för november med ett underskott på och . Mot bakgrund av den demografiska utvecklingen är det troligt att belastningen på sjukvården fortsätter att öka. Vägen att höja skatteuttaget är inte långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. I stället måste de samlade offentliga kostnaderna omprioriteras så att välfärdens grundservice @ utbildning, vård och omsorg @ tillförs mer resurser på transfereringssystemens bekostnad. Men det är också rimligt att ge landstingen möjlighet att se över avgiftssidan för dem som utnyttjar till exempel sjukvården i lägre utsträckning. Avgifterna har en dubbel funktion av att öka intäkterna och reglera efterfrågan. Många landsting befinner sig i ett läge där möjligheterna att öka avgiftsintäkterna motverkas av att fler personer kommer över gränsen till frikort. I beräknas exempelvis hälften av en föreslagen avgiftshöjning att falla bort på grund av denna effekt. Det är självklart viktigt att personer med stort behov av läkarhjälp ges ett gott högkostnadsskydd. Dagens högkostnadsskydd är emellertid relativt lågt och frikort erhålles efter ett fåtal läkarbesök. Emellertid kan det inte uteslutas att personer som fått frikort i någon mån överutnyttjar läkartjänster. Önskemål finns från vissa håll i landstingsvärlden att få tillämpa någon form av regressiv taxeskala så att även läkarbesök över en viss gräns kan betinga en låg avgift. Min fråga till socialministern är: Avser socialministern att justera högkostnadsskyddet för att ge möjlighet för de landsting som så önskar att reglera avgiftsintäkterna inom sjukvården?
fr · GR11380 · 2003-12-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:380 av () till kulturminister om public service-utredningen Vid sitt sammanträde fattade regeringen beslut om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att ta fram ett underlag om de villkor som ska gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag före utgången av . När det gäller utgångspunkter för kommitténs arbete skriver regeringen bland annat att utgångspunkten i kommitténs arbete ska vara att programverksamheten ska spegla hela landet och att programproduktionen ska ske i olika delar av . Inom såväl SR som SVT planeras omfattande besparingar. Det finns även beslut och förslag som berör var och hur programproduktion ska ske. Dessa beslut och förslag kan om de genomförs utan eftertanke på olika sätt föregripa eller begränsa den tillsatta kommitténs slutliga betänkande och ytterst beslut om nya sändningstillstånd. Detta skulle försvåra för dem som försvarar public service-tanken och ytterst vara ett ingrepp i den demokratiska beslutsprocessen. Vilka åtgärder avser kulturminister att vidta för att beslutade och planerade besparingar och organisationsförändringar inom SR och SVT inte föregriper eller begränsar arbetet inom och betänkandet från den ovan angivna kommittén?
fr · GR11381 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:381 av () till statsminister om tillsättande av en etikkommission Det går inte utan att märkliga affärer inom både offentliga myndigheter, statliga verk och det privata näringslivet rullas upp i medierna. I de fall det som avslöjas inte är direkt olagliga handlingar är de i varje fall etiskt tvivelaktiga med uppenbara inslag av girighet. Många arbetstagare och arbetsgivare som kämpar med att få sin ekonomi att gå ihop och fullgöra sina skyldigheter upprörs över den bristande etiken. Hans De , som är professor i etik och ekonomi vid i , menar att detta tvivelaktiga beteendet skadar såväl svenskt näringsliv som svenskt samhällsliv i stort. Det kan innebära att man tycker att det finns skäl att skärpa tillsynen över näringslivet från politiskt håll. Det finns en risk för en politisk reaktion som kanske går för fort och som inte blir genomtänkt och då skapar trögheter i systemet även för alla som sköter sig. Det har blivit ett uppenbart behov att diskutera etiska ställningstaganden och värderingar. har länge påpekat att en etikkommission borde tillsättas. Denna kommission skulle ha i uppgift att organisera en nationell dialog om värderingsfrågor och på detta sätt lyfta upp det ovärderliga samtalet och frågor som rör etiska ställningstaganden, vägledande värderingar för vårt samhälle och det dagliga livet. Med anledning av ovan frågar jag statsrådet: Avser statsministern att tillsätta en etikkommission och på så sätt fokusera på etiska ställningstaganden och värderingsfrågor i samhället?
fr · GR11382 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:382 av () till näringsminister om Systembolagets monopolställning har visat sig leda till en omfattande korruptionskultur. På läkemedelsmarknaden finns en liknande struktur med ett statligt monopolföretag, som ensamt har stort inflytande över inköpsbeslut. () har har sett sig nödgad att anta nya etiska riktlinjer för läkemedelsföretagens kontakter med . Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att säkerställa att den tvivelaktiga affärskultur som visat sig förekomma i inte finns representerad även i ?
fr · GR11383 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:383 av () till socialminister om förskrivning av narkotikaklassade läkemedel Det är lika svårt att ta sig ut ur läkemedelsmissbruk som andra former av missbruk. Tidningen har i en rad artiklar uppmärksammat problemet med läkare som överförskriver narkotikaklassade läkemedel. En journalist från tidningen besökte tre läkare, besöken tog sammanlagt , och fick utan nämnvärda undersökningar recept på 456 narkotikaklassade tabletter. Dessa läkemedel är bland missbrukare på gatan uppskattningsvis värda . Polisen är orolig över att många läkare alltför lättvindigt skriver ut dessa typer av mediciner. Det finns mycket som tyder på att många läkare, av olika skäl, skriver ut narkotikaklassade läkemedel alltför vidlyftigt. Det kan bland annat handla om att det är svårt för läkare att bedöma patientens behov. slipper läkarna oftast undan med en varning, begränsad rätt att skriva ut läkemedel eller i värsta fall indragen legitimation. har uttalat att man inte har för avsikt att arbeta för kriminalisering av överförskrivandet. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att stävja överförskrivningen av narkotikaklassade läkemedel?
fr · GR11384 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:384 av () till statsrådet om översyn av föräldraförsäkringssystemet Vid föräldraledighet utgår av personens tidigare lön enligt föräldraförsäkringssystemet. Om den föräldraledige däremot arbetat och därefter börjar att studera heltid utan studielån, blir han eller hon nollad, det vill säga att personen hamnar i samma kategori som de som arbetat och får därmed 180kr , om man får barn. Man måste alltså under sin studietid uppbära studiemedel från för att ha kvar sin tidigare inkomst. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om regeringen har för avsikt att se över studenternas situation i föräldraförsäkringssystemet, så att det går att behålla SGI (sjukpenninggrundande inkomst) även om man inte uppbär studiemedel.