ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11607 · 2003-03-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:607 av () till statsrådet om kvinnors asylskäl Orsakerna till könsrelaterad förföljelse överensstämmer med de grunder till skyddsbehov som anges i . Trots detta bedöms inte kvinnor som riskerar förföljelse på grund av sitt kön som flyktingar enligt svensk utlänningspraxis. För att flyktingbegreppet ska tillämpas på ett sätt som inte diskriminerar kvinnor måste personal som hanterar asylärenden göras medvetna om genusfrågans betydelse. Statsrådet har tidigare visat gehör för detta och lovat att personal ska ges utbildning i handläggning av kvinnors asylskäl. har också antagit riktlinjer (kap 40.2) för utredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov. Generaldirektören har också vidhållit att denna utbildning finns som obligatorisk för all verkets personal. Det står nu emellertid klart att handläggare och beslutsfattare över lag inte nåtts av denna utbildning eller ens känner till att riktlinjerna är antagna. För att kvinnors skyddsbehov ska tillvaratas i asylprocessen måste tydlig information om dessa riktlinjer komma personal till kännedom och den utlovade utbildningsinsatsen måste göras till ett aktivt inslag för samtliga handläggare och beslutsfattare. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tydliggöra för ledning att denna måste ta ett aktivt ansvar för att göra riktlinjerna om kvinnors skyddsbehov till ett fungerande verktyg i asylprocessen och att utlovade utbildningsinsatser görs obligatoriska?
fr · GQ11608 · 2003-03-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:608 av (m) till statsrådet om statslösa Det tycks svårt att få ett auktoritativt besked om hur man på ett humant sätt ska förfara med personer som uppehåller sig i vårt land och som saknar medborgarskap i något annat land, det vill säga individer som är så kallade statslösa. Det beräknas till exempel finnas ca 400 statslösa palestinier som vistas här i för längre eller . Det grundläggande problemet för dessa är ju just att inget land egentligen vill ta emot dem om de till exempel @ som i fråga om @ vistats utanför "hemlandet" än . Avvisningarna verkställs inte heller alltid och uppehållstillstånd beviljas som regel inte. Följden blir långa och nedbrytande väntetider på flyktingförläggningar och motsvarande "ingenmansland" vilket utgör ytterligare påfrestningar. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att söka få en lösning till stånd av detta problem?
fr · GQ11609 · 2003-03-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:609 av (m) till finansminister om investeringskapital Antalet nystartade företag har sjunkit och antalet konkurser har ökat. Intensiteten varierar med olika delar av landet men tendenserna är tydliga. Utländskt investeringskapital satsas mer i redan etablerade verksamheter genom uppköp och fusioner än i form av nystartade företag och nya jobb. Det råder konkurrenshämmande skillnader mellan utländskt och svenskt investeringskapital. Högre kapitalskatter, förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen av aktier är exempel på bromsklossar som snarare träffar svenska investerare och bolagsägare än utländska investerare. Fria kapitalrörelser för investeringar mellan nationer är av godo. Men det är mindre bra om det riskvilliga inhemska kapitalet inte, främst på grund av exklusiva skattebestämmelser, får konkurrera på likvärdiga villkor med det utländska investeringskapitalet. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att rätta till dessa missförhållanden?
fr · GQ11610 · 2003-03-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:610 av () till utrikesminister om förföljelse av homosexuella i Det väckte stor internationell uppmärksamhet när 52 homosexuella män arresterades i och åtalades för homosexualitet. Av de åtalade männen dömdes senare 23 till fängelse i mellan ett och . Mycket tack vare de internationella protesterna tvingades president att beordra en ny rättegång för de dömda och ett nytt domslut väntas . Denna händelse fick stor uppmärksamhet men är inte på något sätt unik för det egyptiska samhället. Polisen bedriver en aktiv spaning av misstänkta homosexuella och det är inte ovanligt att en polis stämmer träff med en homosexuell man (exempelvis via Internet) och agerar lockbete, så att polisen senare kan arrestera den homosexuelle mannen. Senast blev den 26-årige dömd till fängelse bland annat för "vanemässigt praktiserande av utsvävningar" och för att ha utmanat den allmänna moralen. Domen har överklagats men fastställts av en högre domstol i . Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern hur hon och den ämnar agera för att mot och i internationella sammanhang påtala de brott mot mänskliga rättigheter som de egyptiska myndigheterna bedriver.
fr · GQ11611 · 2003-03-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:611 av (m) till statsrådet om sjösäkerhet I anledning av förlisningen av avsatte regeringen bland annat till åtgärder för att höja sjösäkerheten. Av en presenterad internationell studie framgår att stora brister ännu kännetecknar säkerheten ombord på passagerarfärjor som trafikerar till exempel . Det påpekas bland annat brister i förebyggande system och åtgärder, att evakueringssystemen för att plocka upp nödställda i hårt väder måste förbättras, att räddningsutrustning och materiel inte alltid är kurant eller kan handhas professionellt, att incitamenten för förändringar till det bättre ibland är svaga hos myndigheter och rederier, att brandsäkerheten kan förbättras på flera områden, att regelverken i vissa delar behöver ses över etcetera. Leverantörerna av räddningsutrustning garanterar att materielen är testad och godkänd för svåra väderleksförhållanden medan rederierna ogärna arrangerar räddningsövningar i hårt väder för att inte äventyra personalens säkerhet, liv och hälsa. Även om sjösäkerheten generellt sett kan anses ha ökat tvingas man konstatera att ännu återstår en hel del för att höja den ytterligare. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av ovan nämnda studie?
fr · GQ11612 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:612 av () till statsminister om kvinnors deltagande i överläggningarna om Sällskapet kvinnor mot krig, SÄRK, har bildats. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga. I slutsatserna från angående står det att man vill uppnå fullständig nedrustning på fredlig väg. "Det är uppenbart att det är detta som folk vill." Det stämmer att detta är vad folket vill och detta har manifesterats i alla de demonstrationer som genomförts mot kriget. Ingen vill ha krig @ framför allt inte kvinnor. Det framgår av all statistik. Men det har blivit ett allt mer kraftigt avstånd mellan de som fattar besluten och de som tvingas genomlida dem. De som får genomlida krig är civilbefolkningen och framför allt kvinnor och barn. Mäns våld mot kvinnor ökar under krig. Fysiskt krig och våldtäkt accepteras och till och med uppmuntras. är männens uppgörelse. Jag har inte noterat att man i förhandlingarna har låtit kvinnor i någon utsträckning fått vara med och påverka. De förminskas och osynliggörs. Kvinnors erfarenheter, kompetens och kunskap ignoreras fullständigt i detta sammanhang trots att det är de som får lida mest av kriget. Om kvinnorna fick vara med så skulle förhandlingarna antagligen se annorlunda ut och mer kreativa lösningar framkommit. Är det inte dags att låta kvinnorna i större utsträckning vara med i förhandlingarna? Som representant för mest jämställda land så borde väl statsministern kunna medverka till större kvinnorepresentation i förhandlingarna om ett eventuellt krig mot . Min fråga till statsminister är: Avser statsministern att vidta några åtgärder för att kvinnornas röst ska höras i förhandlingarna om ett eventuellt krig mot ?
fr · GQ11613 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:613 av () till vice statsminister om arbetsgruppssammansättning Sällskapet kvinnor mot krig, SÄRK, har bildats. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga. I ett pressmeddelande från statsrådsberedningen () finns att läsa: "Vi måste få in kvinnor i fredsproccesserna. Endast då kan varaktig fred byggas. Den tillsätter nu en arbetsgrupp som ska utarbeta konkreta åtgärder för att fullt ut integrera ett könsperspektiv i konflikthantering." Det är mycket bra att en sådan arbetsgrupp tillsätts. Givetvis är det av största betydelse hur sammansättningen blir i en arbetsgrupp som beskrivs ovan, vilka ansvarsområden och organisationer som får vara med och utarbeta åtgärder. Jag vill ställa följande fråga till vice statsminister : Hur kommer sammansättningen av den arbetsgrupp som nämns ovan att se ut?
fr · GQ11614 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:614 av () till vice statsminister om uppföljningsmekanism Sällskapet kvinnor mot krig, SÄRK, har bildats. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga. FN:s säkerhetsråds resolution (), som handlar om kvinnors medverkan i internationell krishantering, är främst en handlingsplan inom FN-systemet, men där ingår också punkter som riktar sig till medlemsländerna. När implementerar resolutionen på alla nivåer kommer det även att finnas behov av redskap att mäta verksamheten. Det finns, enligt mig, därför anledning att inrätta en uppföljningsmekanism gällande denna resolution. I uppföljningen av (Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women CEDAW) finns exempel på hur en uppföljning kan gå till och avrapporteras. En uppföljning där mål och tidsramar för dess utförande kan fastställas, parallellbevakning inrättas och rapporteringen bli såväl tydlig som lättbegriplig. Jag vill fråga vice statsminister : Vad avser vice statsministern att göra för att tillse att en uppföljningsmekanism för FN-resolution inrättas i ?
fr · GQ11615 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:615 av () till vice statsminister om kvinnors inflytande över fredsarbete Sällskapet kvinnor mot krig @ SÄRK @ har bildats. Vi kvinnor måste spela en större roll när det gäller konflikthantering och fredsarbete. Liksom i andra sammanhang bör 40-procentsregeln gälla. Det innebär att av alla befattningar som rör försoning, fredsarbete och konflikthantering i världen ska innehas av kvinnor. Jag vill fråga jämställdhetsminister hur hon avser att agera för att vi kvinnor ska kunna öka vårt inflytande och för att vi ska kunna förändra rådande normer i samhället när det gäller krig, våld och konflikter.
fr · GQ11616 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:616 av () till försvarsminister om genuskunskap Sällskapet kvinnor mot krig, SÄRK, har bildats. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga. I en interpellation till den dåvarande försvarsministern (interpellation 2001/02:185), ställde jag bland annat frågan huruvida försvarsministern avsåg att vidta några åtgärder för att öka kunskapen om genderperspektivet inom Försvarsmakten. Försvarsministerns svar på den frågan var: "Det är dock angeläget att öka kunskapen om kvinnors villkor i konfliktdrabbade länder ytterligare, bland annat hos de trupper som deltar i FN:s fredsfrämjande operationer. Arbetet bör fortsätta genom ett brett spektrum av fortlöpande insatser. Som ett led i detta arbete beslutade regeringen att anvisa medel till Försvarsmakten för att myndigheten ska genomföra ett seminarium om könsrollsperspektiv på krishantering och internationella insatser. Syftet med seminariet är att inventera och utveckla Försvarsmaktens kompetens när det gäller könsrollsperspektivet på framtida krishanteringsoperationer." Ett seminarium, som skulle vara ett avstamp för fortsatt arbete för att sprida kunskap om genuskunskap inom Försvarsmakten, genomfördes. Någon uppföljning eller fortsättning på detta seminarium har dock inte setts till. Enligt mig är genuskunskap ett viktigt verktyg i såväl krisförebyggande som i krishanterande verksamhet. Min fråga till försvarsminister är: Vad avser ministern att göra för att öka kunskapen om genderperspektivet inom Försvarsmakten?
fr · GQ11617 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:617 av () till försvarsminister om implementering av FN-resolutionen Sällskapet kvinnor mot krig, SÄRK, har bildats. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga. Det har stor betydelse för resultatet och utgången av en krishantering vem som analyserar problemet och vem som föreslår lösningar. är det nästan uteslutande män som gör dessa analyser och som föreslår problemlösningar. Lösningar som alltför ofta stavas bomber och repression. Det finns ett behov av kvinnor i analysarbetet. I FN-resolutionen (), uppmärksammas detta faktum och uppmanas medlemsstaterna att stärka kvinnorepresentationen på alla beslutsnivåer. Detta i såväl nationella som regionala och internationella institutioner och arrangemang för krishantering. Regeringsrepresentanter har vid ett flertal tillfällen hänvisat till ovannämnda resolution, men är det svårt att finna konkreta exempel på hur vi uppfyller resolutionens intentioner. Jag vill fråga försvarsminister : Vad avser ministern att göra för att implementera FN-resolution på alla nivåer inom den svenska försvarsmakten?
fr · GQ11618 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:618 av Skånberg (kd) till utrikesminister om svensk Sidafinansiering av mänskliga sköldar i Det ekumeniska följeslagarprogrammet för och (SEAPPI) har fått ett rekordstort bidrag på 12680000kr från Sida. Genom bidraget kommer ca 50 personer att utbildas och sändas ut som "följeslagare" i olika omgångar av . Programmet utgör den svenska delen av Kyrkornas världsråds projekt and . Följeslagarprogrammet antas bidra till att minska våldet i den israelisk-palestinska konflikten och främja respekten för mänskliga rättigheter genom att "var och en av följeslagarna ska övervaka och rapportera om brott mot folkrätten och verka för respekt för mänskliga rättigheter". Programmet avser också stärka svenska kyrkors och organisationers engagemang i frågan om fred och försoning i och i "det politiska påverkansarbetet". Projektledare för är som i Sändaren krävde en handelsbojkott av israeliska varor från . Programmet har oroväckande likheter med organiserandet av mänskliga sköldar, samt de aktioner som företogs av International Solidarity Movement i i , och som innebar att gisslantagandet av kyrkans prästerskap förlängdes och eskalerade konflikten. Hur avser utrikesministern säkerställa att Sidabidraget inte utnyttjas till att finansiera en kampanj av mänskliga sköldar mot ?
fr · GQ11619 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:619 av () till utrikesminister om förebyggande av konflikter Sällskapet kvinnor mot krig, SÄRK, har bildats. Med anledning av detta ställer jag följande fråga. Orsakerna till människors missnöje och konflikter leder till våld som oftast har sin bakgrund i fattigdom, förtryck och bristen på mänskliga rättigheter. För att vända den våldsspiral som vi nu ser dra fram över världen måste FN:s medlemsländer ta det yttersta ansvaret. Den pågående vapenupprustning som sker i de fattiga länderna och som understöds av rika industriländer måste upphöra och ersättas med bistånd som leder till människors försörjning, utbildning och arbete. I detta arbete måste kvinnorna delta i besluten, både som biståndsgivare och biståndsmottagare. Fler kvinnor måste finnas med där besluten tas om hur FN hanterar konflikter och hur biståndet ska fördelas för fred och ett hållbart samhälle. Enligt intentionerna i FN:s resolution /2000 ska kvinnors representation i för freds- och konfliktförebyggande arbete öka. Min fråga till utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att verka för att kvinnors representation i för freds- och konfliktförebyggande arbete ska öka?
fr · GQ11620 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:620 av () till utrikesminister om Sällskapet kvinnor mot krig @ SÄRK @ har bildats, då vi kvinnor vill spela en större roll när det gäller konflikthantering och fredsarbete. kommer att ta ställning till frågan om militärt ingripande i . Mycket tyder på att säkerhetsrådet kommer att säga nej till att på militär väg lösa konflikten, vilket är bra. Det görs gällande att frågan kan avgöras av generalförsamlingen om ett visst antal länder kräver det. Jag vill därför fråga hur utrikesministern avser att agera vidare när säkerhetsrådets beslut är fattat.
fr · GQ11621 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:621 av () till finansminister om skattemässiga nackdelar för miljöinvesteringar Energi visar sig allt oftare vara en bristvara. Därför bör samhället sträva efter att med lagstiftning och andra regler gynna ett energibesparande och miljövänligt beteende. Ett sådant agerande är installation av bergvärme i en fastighet eller installation av isoleringsglas. En fastighetsägare som agerar miljvänligt drabbas av orimliga konsekvenser. Vissa miljövänliga fastighetsinstallationer leder nämligen till högre taxeringsvärde, och därmed högre fastighetsskatt. Enligt föreskrifter ska isolerglasfönster ge en extra standardpoäng utöver vanliga två- eller treglasfönster, och ett värmepumpsystem ska ge extra standardpoäng utöver ett konventionellt uppvärmningssystem vid den allmänna fastighetstaxeringen 2003. Effekten på taxeringsvärdet av en extra standardpoäng varierar enligt gällande regler med fastighetens storlek, standard och värdeår. För ett småhus med ett för riket genomsnittligt taxeringsvärde kan en installation av isolerglas eller jordvärmepump komma att medföra en årlig skattehöjning på 150@200 kr. Med en livslängd för investeringen betyder det att nuvärdet av den högre framtida skatten för ett sådant hus uppgår till ca . I extrema fall kan en investering betyda extra i fastighetsskatt . Det är orimligt och sänder fel signaler. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga finansministern vilka åtgärder han avser att vidta för att fastighetsägare som vidtar miljövänliga åtgärder inte ska drabbas av skattemässiga nackdelar.
fr · GQ11622 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:622 av () till finansminister om omarronderingar och skattesatserna Jag har tidigare frågat om omarrondering och skattesatser. Finansministern har bland annat svarat att vinst på kapital beskattas . Markägarna har full förståelse för de regler som gäller och har inte heller krävt ändringar på den punkten. Problemet är att skattemyndigheten har ändrat tidigare regler om beräkningen av anskaffningsvärdet på den del av fastigheten som avyttras. Några exempel som visar hur de schablonmässiga anskaffningsvärdena påverkar den slutliga skatten: Ort 1: 2002, anskaffningsvärde av det avyttrade värdet. 90 x = skatteuttag. Ort 2: 2001, anskaffningsvärde av det avyttrande värdet, 45 x = 13,skatteuttag. Ort 3: 1996 anskaffningsvärde av det avyttrade värdet, 30 x = skatteuttag. Detta är alltså tre orter @ i samma kommun! Markägarna, i det här fallet kommun i , som anser sig ha både skriftliga och muntliga löften om andra skattesatser än vad finansministern anger, anser sig orättvist behandlade. Avser finansministern att vidta åtgärder för att uppfylla givna löften om vissa skattesatser?
fr · GQ11623 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:623 av () till justitieminister om antalet poliser i I varje debatt om polisens svåra situation, oavsett om det är öga-mot-öga i interpellationsdebatt eller via frågor, så får man till svar av justitieministern att vi "aldrig haft så många poliser som " och uppgifter att det kommer ut "en ny polis ". Statsrådet brukar också numera följa finansministerns svarsstil genom att berätta vad partier, som vi som ställer frågorna representerar sagt, gjort eller hur vi agerat. Jag besökte polishuset i och träffade länspolismästare . Han gav siffror på antalet polisanställda jämfört med . Enligt länspolismästarens uppgift fanns det 700 polisanställda och endast 600 . Detta ger en minskning med 100. Hot finns därtill i att, på grund av brist på resurser, stänga ett tiotal polisstationer. Också socialdemokratiska politiker i länet börjar nu reagera. Bristande resurser hos polisen @ i bland annat @ är ett känt faktum och snart är det bara den socialdemokratiska regeringen som inte insett problemen. I ett brev daterat från kommun och med underskrift av bland annat kommunalrådet () sägs så här om tankarna på indragna stationer på grund av penningbrist: "Förslaget är förödande mot den närpolisverksamhet som finns i kommunen och som fungerar relativt väl trots bristande resurser". Avser justitieministern att vidtaga åtgärder så att polisens resurser @ i bland annat @ kommer att öka?
fr · GQ11624 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:624 av () till jordbruksminister om salmonellakontrollen De så kallade salmonellagarantierna som förhandlades fram vid inträdet i EU ger rätt att kräva att kött av nöt, svin och fjäderfä ska vara salmonellaundersökt före införsel till . Dessa garantier gäller dock inte för köttberedningar. försvann därför den tidigare obligatoriska egenkontrollen av salmonella i köttberedningar införda från annat EU-land. En studie av (2002) har visat att i mer än vart femte parti av importerade köttberedningar finns salmonellabakterier. Knappt hälften av de partier som undersöktes innehöll bakterien trots att de hade försetts med intyg om att de var fria från salmonella. Flera av salmonellatyperna var dessutom multiresistenta mot antibiotika. Eftersom importen av kycklingberedningar ökar starkt är detta ett stort problem. Det naturliga i detta läge då risken för salmonellautbrott är stor vore att täppa till dessa luckor i lagstiftningen men i stället finns förslag om att även maskinurbenat kött ska undantas från kontrollen. Detta kommer självklart att ytterligare öka risken för salmonellautbrott. Mot denna bakgrund vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skärpa lagstiftningen så att behandlat kött och maskinurbenat kött ej undantas från salmonellakontrollerna?
fr · GQ11625 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:625 av () till kulturminister om bevarande av kulturminnesvärda befästningar I samband med försvarets omstrukturering ska ett stort antal kustartilleribefästningar läggas ned. Flera av dessa har av () pekats ut som särskilt skyddsvärda ur ett kulturhistoriskt perspektiv och har därför ansetts böra bevaras. Det förefaller dock som om denna fråga har hamnat mellan stolarna av ekonomiska eller andra skäl. Så har till exempel Batteri Tjurkö lagts ned och är fler på gång eftersom ansvarsfrågan är olöst. Mot denna bakgrund vill jag fråga kulturministern vilka åtgärder hon ämnar vidta för att inte ytterligare av RAÄ utpekade befästningar läggs ned på grund av otydliga ansvarsförhållanden och för att tiden går.
fr · GQ11626 · 2003-03-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:626 av () till näringsminister om EU och GATS pågår, om än ganska mycket i skymundan, en debatt om det Allmänna , GATS (General on Trade in Services), och dess konsekvenser för främst världens fattiga länder. Kritikerna menar att avtalet fungerar som en murbräcka för en nyliberal omvandling på de rika ländernas och de internationella storbolagens villkor. Att ett syfte med avtalet är att offentliga verksamheter ska privatiseras och att därmed den orättvisa makt-, inkomst- och förmögenhetsfördelningen i världen kommer att förstärkas ytterligare. Kritiken har tillbakavisats med till synes formellt riktiga hänvisningar till att avtalet lämnar avgörandet till varje enskilt land, huruvida en allmän sektor ska privatiseras och konkurrensutsättas. Privatisering kan inte tvingas fram, har det hetat. visar det sig, enligt uppgifter i främst utländska medier, att den europeiska unionen i den förhandlingsrunda som pågår ställer en rad krav på att fattiga länder ska privatisera och öppna offentliga områden för att ge möjlighet för europeiska storföretag att tjäna pengar på de marknader som då skapas. Det handlar bland annat om vatten- och energiförsörjning och avsikten uppges också vara att på så sätt kompensera EU-länderna för åtaganden som i någon mån innebär att handelshinder och exportsubventioner inom jordbrukssektorn avvecklas. Jag utgår från att "läckorna" om EU:s kravlista är korrekta och konstaterar att unionens agerande är oanständigt. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att hindra den orättfärdiga politik som EU nu bedriver också i namn?