ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121051 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1051 om statliga parkeringsavgifter vid infartsparkeringar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att den mark som staten ställer till förfogande för infartsparkeringar får likvärdiga villkor med övriga infartsparkeringar i . är ett dotterbolag till som ägs av staten. Swedcarrierkoncernen har samma krav på sin verksamhet som företag med andra ägare. Det innebär bland annat att företagets ekonomi är beroende av intäkter från de verksamheter som bedrivs. Swedcarrier har alltså inga anslag eller andra bidrag från staten. Swedcarrierkoncernen och styrs av staten genom bolagsordningar och en generell ägarpolicy samt genom att staten tillsätter . Det yttersta ansvaret för bolagens operativa verksamhet ligger hos bolagens styrelse och ledning. Jag har förtroende för att styrelsen och ledningen fullföljer sina uppdrag på ett ansvarsfullt sätt. Staten har därmed inte gett några särskilda direktiv när det gäller avgiftspolicy vid parkeringar. Parkeringar vid Jernhusens stationer är normalt avgiftsbelagda för att ge täckning för kostnaderna för underhåll av parkeringsytorna. På vissa platser är parkeringarna avgiftsfria beroende på att de trafikföretag som hyr stationerna betalar för underhållet. Parkeringen vid Syd har varit avgiftsfri. Kostnaderna för underhållet har dock visat sig bli onormalt höga främst beroende på skadegörelse. Eftersom ingen har varit villig att betala för underhållet har Jernhusen på försök infört en avgift. Jernhusen kommer att ta ställning till om avgiften ska permanentas eller om någon annan finansiering av underhållskostnaderna kan ersätta den. Med anledning av detta avser jag inte att vidta några åtgärder.
frs · GQ121054 · 2003-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1054 om historiska arrenden har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att infria beslut att jordbruksarrendatorer ska få rätten att friköpa sina gårdar som står under adligt förmyndarskap. beslutade att regeringen skulle kartlägga vissa frågor som gällde historiska arrenden. Om kartläggningen skulle visa att det finns ett behov av en lagstiftning om friköpsrätt av historiska arrenden borde, enligt , lagstiftningsfrågan förutsättningslöst utredas. Mot bakgrund av ställningstagande fick en utredare i uppdrag att studera de frågor som önskade få belysta. Utredaren redovisade sitt uppdrag i en promemoria . Promemorian är nu föremål för remissbehandling. Jag vill inte föregripa remissbehandlingen utan ber att få återkomma till frågan i ett senare sammanhang.
frs · GQ121055 · 2003-06-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1055 om rättssäkerhet för svensk medborgare i Rezene Tesfazion har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att hjälpa den man, en svensk medborgare, som suttit häktad utan dom i . Jag utgår från att Rezene Tesfazion syftar på . Jag har tidigare fått liknande frågor av (2001/02:1030 och 2001/02:1031), (2001/02:1420), (2002/03:352) och (2002/03:763). Jag är alltjämt mycket oroad över utvecklingen i när det gäller respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Även EU har framfört kritik mot utvecklingen i landet, bland annat att all oberoende press har strypts och så många journalister har fängslats utan rättegång. vägran att tillåta vår konsul eller annan svensk representant att besöka , liksom att lämna information om hans situation till svenska myndigheter, grundar sig på att inte godkänner dubbelt medborgarskap. Den eritreanska regeringen menar att har rest in och arbetat i sitt hemland såsom eritreansk medborgare och att hans fall därför endast är en eritreansk angelägenhet. Det är helt oacceptabelt att inte godtar att också är svensk medborgare och att därmed bereds tillfälle att träffa honom. I dialog med eritreanska ambassaden har på hög nivå, såväl politisk som hög tjänstemannanivå, krävt att släpps fri. Dessutom har den tjänsteman som haft det särskilda uppdraget att hålla kontakten med vid sina besök i landet tagit upp Dawits Isaaks situation med regeringen. En särskild skrivelse har också riktats till från vårt konsulat i med begäran att av humanitära skäl få träffa . Så sent som aktualiserades återigen frågan om att få träffa när träffade representanter för . har ingen av dessa ansträngningar givit resultat, men vi tänker givetvis fortsätta att uppmärksamma frågan och att ta upp den via alla de kanaler som står till buds.
frs · GQ121056 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1056 om dödsstraffet i har frågat mig på vilket sätt jag avser att uppmärksamma och kritisera den amerikanska synen på dödsstraffet i samband med mitt besök i den 11@13 juni. Arbetet mot dödsstraffet är en högt prioriterad fråga för , såväl i våra bilaterala relationer som i internationella forum. Sedan inträde i EU drivs mycket av arbetet inom EU:s ram och till grund för det arbete som bedrivs vilar Allmänna rådets riktlinjer som antogs av EU:s utrikesministrar . Riktlinjerna uppställer som mål ett totalt avskaffande av dödsstraffet och verkar för att de länder som fortfarande tillämpar dödsstraffet vidtar åtgärder för att begränsa dess användning. Sedan riktlinjerna antogs har ett stort antal uppvaktningar gjorts i flera länder. På grund av det stora antalet avrättningar i har många av dessa uppvaktningar gällt dödsstraffet i . I samråd med EU:s ambassader i har lokala riktlinjer antagits för detta arbete. Förutom uppvaktningar i enskilda fall ingår också att föra fram frågan om dödsstraffets avskaffande i kontakter på politisk nivå, såväl på federal- som delstatsnivå, i massmedier samt genom att stödja enskilda organisationer som arbetar mot dödsstraffet. Även om dödsstraffsituationen fortsatt ser dyster ut i ser vi dock en trend mot ett ifrågasättande av tillämpningen, främst vad gäller dödsstraff mot psykiskt funktionshindrade. Flera delstater har antagit lagstiftning som förbjuder dödsstraff när det kan beläggas att en person är psykiskt funktionshindrad. Dödsstraffets avskaffande är en återkommande punkt i samtal med på alla nivåer. Jag har vid tidigare tillfällen tagit upp detta med såväl som andra amerikanska företrädare, och den svenska synen på dödsstraffet som grymt och inhumant är väl känd i .
frs · GQ121057 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1057 om alternativa finansieringsformer av stora infrastruktursatsningar har frågat mig vad för åtgärder jag avser att vidta när det gäller alternativa finansieringsformer för stora infrastrukturprojekt som exempelvis public@private partnership-modellen (PPP). Regeringen har gett , och länen i uppdrag att upprätta långsiktiga planer för transportinfrastrukturen för perioden 2004@2015. Planförslagen ska redovisas till regeringen . Den politiska processen under min ledning tar sedan vid efter , då planförslagen ska granskas och fastställas. Överväganden om alternativ finansiering kommer att göras där så kan bedömas lämpligt. En grundläggande princip är dock att prioriteringarna i de fastlagda planerna ska följas, oberoende av vilken finansiering objekten får.
frs · GQ121059 · 2003-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1059 om arbetsskador inom jord- och skogsbruk har frågat mig vad jag avser att göra för att minska arbetsskadorna inom jord- och skogsbruket. Det är tyvärr känt att svenska lantbrukare ofta drabbas av dödsfall och svåra arbetsskador i sin yrkesutövning. Arbete med maskiner är därvid en stor orsak. I ett modernt jordbruk används avancerade maskiner och teknisk utrustning och man arbetar vanligtvis också med ett antal kemiska ämnen med varierande farlighetsgrad. Ett stort antal av de svenska lantbrukarna är självverksamma egenföretagare och nås därför inte av inspektioner på samma sätt som företag med anställda. I finns en medvetenhet om att branschen skogs- och jordbruk är ett olycksdrabbat område och mycket arbete läggs ned på att minska antalet skador, framför allt från som är ansvarig myndighet. Antalet olyckor vid arbete med traktorer är stort. Verket har därför bland annat bedrivit ett projekt för kontroll av fältmaskiner och traktorer samt påbörjat en revidering av föreskrifterna om användning av traktorer. När det gäller djurhållning har utarbetat föreskrifter om tjurar. Det är känt att antalet olyckor även vid arbete med andra djur är stort. För att få ned antalet olyckor vid djurhållning pågår ett föreskriftsprojekt om arbete med djur. Även inom lantbrukarnas och skogsbrukarnas egna organisationer har man ett starkt medvetande om vikten av att förbättra arbetsmiljön. har ett mycket gott samarbete med berörda parter och deltar i olika referensgrupper. Barns risker att råka ut för olycksfall i lantbruket utgör ett stort problem. har utfärdat föreskrifter om minderårigas arbete. Enligt föreskrifterna gäller bland annat förbud för den som inte fyllt att utföra vissa arbeten och att arbeta med vissa farliga maskiner. Det är mycket viktigt att lantbrukaren inte låter sina barn utföra arbete som inte är tillåtet enligt föreskrifterna. Det pågår ett kontinuerligt arbete med att söka minska antalet dödsolyckor och arbetsskador inom skogs- och jordbruket. Jag ser därför ingen anledning till ytterligare åtgärder från min sida.
frs · GQ121060 · 2003-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1060 om lika villkor för bemanningsföretag har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska bli möjligt för anställda i privata bemanningsföretag att få samma rättigheter som anställda i andra företag eller inom offentlig sektor. konstaterar att den som är deltidsanställd vid ett privat bemanningsföretag inte får någon arbetslöshetsersättning för den deltid under vilken vederbörande är arbetslös. Orsaken är att en person som står till förfogande för att få uppdrag av ett bemanningsföretag anses som anställd av företaget. Det kan däremot de få som är deltidsanställda i offentliga personalpooler. Hon menar att detta är diskriminerande. Det har visat sig att bemanningsföretag är duktiga på att slussa ut arbetslösa i fasta arbeten. Av den anledningen borde regeringen anse det viktigt att se till att inte regelverket hindrar människor, som vill ha ett arbete, från att ta uppdrag från ett bemanningsföretag. är det praxis att den som är anställd i bemanningsföretag under anställningen inte kan uppbära arbetslöshetsersättning. Det betyder att om arbetstagaren endast garanteras en inkomst från bemanningsföretaget på till exempel av heltid så kan sökanden inte få arbetslöshetsersättning för tiden upp till heltid. Orsaken till denna praxis är att bemanningsföretaget inte ska kunna skjuta över kostnaderna på staten för att det inte lyckas få in uppdrag för sin personal. Om den anställde skulle få ersättning av staten bemanningsföretaget inte lyckas hyra ut personen, skulle det innebära en konkurrenssnedvridning mellan bemanningsföretagen eftersom vissa av dessa skulle få kostnaderna för sin personal ersatt av staten. Många bemanningsföretag har tecknat kollektivavtal som i regel innebär att den som anställts vid bemanningsföretaget har en tillsvidareanställning och uppbär garanterad baslön under de perioder då företaget inte kan erbjuda sysselsättning. Anställda i privata bemanningsföretag, till skillnad från anställda i offentliga personalpooler, vilka främst utgörs av vikariepooler inom kommun och landsting, kan inte få ersättning för den deltid under vilken han eller hon är arbetslös. Denna skillnad beror inte på huruvida personalpoolen är privat eller offentlig, utan har med verksamhetens uppbyggnad att göra. En person anställd av ett privat bemanningsföretag har som regel förbundit sig att endast stå till företagets förfogande och företaget vill kunna disponera de anställdas arbetstid utifrån de uppdrag som företaget kan komma att få in. Personen är förhindrad att ta ett annat arbete och har därför inte rätt till arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet. Offentliga personalpooler fungerar mer som förmedlingsverksamheter där personen i fråga som regel är oförhindrad att ta ett annat arbete och kan därmed ha rätt till ersättning vid deltidsarbetslöshet. Om offentliga personalpooler hade haft samma uppbyggnad som de privata bemanningsföretagen hade arbetslöshetsförsäkringen haft samma effekter på dessa offentligt anställda. Med hänvisning till ovanstående finner jag inte anledning att vidta någon åtgärd med anledning av frågan.
frs · GQ121063 · 2003-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1063 om individuell bedömning av flyktingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att personer som flyr från ska få en individuell bedömning utifrån den egna situationen och slippa avvisning. Alla asylsökande, oberoende av nationalitet eller hemvist och oavsett om ärendet avgörs i normalt förfarande eller i så kallad snabbprocess i enlighet med utlänningslagen, får sina skäl individuellt prövade i ärenden där prövningen av asylskälen ankommer på svenska myndigheter. Rätten att få sin sak individuellt prövad är grundläggande i den svenska utlänningslagen. Prövningen görs gentemot de kriterier för flyktingskap och övriga skyddsbehov som slagits fast i konventioner och som införts i den svenska utlänningslagen. I den individuella prövningen av asylärenden ingår också att bedöma eventuella övriga skäl för uppehållstillstånd som åberopas. En utlänning som känner välgrundad fruktan för förföljelse till exempel på grund av sitt etniska ursprung eller sin religiösa uppfattning är enligt utlänningslagen att anse som flykting. Detta gäller oberoende av om förföljelsen utgår från hemlandets myndigheter eller om dessa myndigheter inte kan antas bereda trygghet mot förföljelse från enskilda. När utlänningsmyndigheterna ska bedöma de uppgifter som lämnas av de asylsökande granskar de situationen i hemlandet, utifrån information som inhämtats från ett antal olika källor. Svensk lagstiftning erbjuder ett starkt skydd för asylsökande vars fruktan för förföljelse är välgrundad eller för dem som är i behov av en på grund av omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Mitt svar på frågan är att alla asylsökande redan får en individuell prövning av sina asylskäl och övriga grunder för uppehållstillstånd. Avvisning sker inte om lagens krav för uppehållstillstånd är uppfyllda.
frs · GQ121064 · 2003-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1064 om användning av Sidamedel har frågat utrikesministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att Sidamedel som utbetalas till Palestinagrupperna inte ska nyttjas för en bojkottskampanj mot , direkt eller indirekt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först konstatera att framsteg gjorts inom fredsprocessen . Kvartettens färdplan har accepterats av båda parter. Vid toppmötet i tog premiärministrarna , tillsammans med president , viktiga steg mot fred. Dessvärre har flera allvarliga våldsdåd inträffat som allvarligt hotar den positiva utvecklingen. är det viktigt att våldet upphör och att färdplanen genomförs. , EU och det internationella samfundet kommer att engagera sig aktivt för att bistå parterna i deras strävan mot fred. och EU ger ett omfattande utvecklingsbistånd till stöd för den palestinska myndigheten. Därutöver ger även humanitärt bistånd för att lindra den svåra humanitära situationen på de palestinska områdena. uppgick det till och kanaliserades främst via internationella organisationer. Svenska enskilda organisationer förmedlar också svenskt bistånd. Palestinagrupperna är en sådan organisation. Av de bidrag som Palestinagrupperna erhöll av Sida , gick till ett humanitärt projekt rörande hälsovård, till hälsovårdscentraler som drivs av UPMRC (Union of Palestinian Relief Committees) och till stöd för barnpsykiatrisk vård i som bedrivs av GCMHP (Community Mental Health Programme). Palestinagrupperna erhöll också stöd med totalt 582000kr för två projekt med ungdomsverksamhet samt informationsbidrag med 533000kr, där visst stöd till ingår. När det så gäller fråga vill jag framhålla att det stöd som ger via Palestinagrupperna alltid underkastas samma granskning och uppföljning som allt annat bistånd. Självfallet kontrollerar Sida också att inte biståndsmedel används för andra ändamål än de avsedda. Med sitt engagemang är det självklart att Palestinagrupperna hyser åsikter om utvecklingen i och även ger uttryck för dessa. Jag avser inte att vidta några åtgärder för att hindra detta. Däremot vill jag till framhålla att det är regeringens bestämda uppfattning att en bojkott av inte skulle förbättra utsikterna för fred.
frs · GQ121065 · 2003-06-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1065 om försvunna assyrier/syrianer/kaldéer i norra har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att få klarhet i var åtta försvunna assyrier/syrianer/kaldéer befinner sig för att rättvisa ska upprätthållas i norra . följer nära den politiska utvecklingen och MR-situationen i . Skydd för mänskliga rättigheter och värnandet om den irakiska civilbefolkningen, inklusive minoriteters rättigheter, i hela är centrala element i FN:s, EU:s och agerande gentemot . förbereder Sida i samarbete med UD riktlinjer för framtida svenskt bistånd till . Bistånd kan bland annat komma att inriktas på områdena MR och demokrati, inklusive minoriteters rättigheter, i . har en mycket begränsad närvaro i norra , men vi söker information om de personer som enligt försvunnit i området.
frs · GQ121067 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1067 om naturreservat har frågat mig om jag kommer att verka för att tillräckliga resurser finns för fortsatt vård av marken efter det att naturreservat har bildats. Jag håller med frågeställaren om att det är viktigt att de områden som avsätts till reservat får den vård som de behöver. Detta är viktigt för förtroendet för naturvården. Medel för skötsel av naturreservat och andra från naturvårdssynpunkt viktiga områden anvisas under anslaget om åtgärder för biologisk mångfald. Anslaget har ökat och ökningen kommer att bli särskilt stor. I den ekonomiska vårpropositionen anger regeringen att ramen inom utgiftsområde 20 som rör allmän miljö- och naturvård ska ökas med . Huvuddelen härav kommer att avse åtgärder för biologisk mångfald. Anslaget i fråga kan därigenom öka från ca 1 miljard till ca . Anslaget som disponeras av ska förutom skötsel främst användas för köp och intrångsersättningar beträffande mark och vattenområden som ska skyddas bland annat som naturreservat. Det ankommer på verket att göra den närmare avvägningen. Fördelningen av medel för skötsel av naturområden till länsstyrelserna har ökat från 60 miljoner till . Den ökade medelstilldelningen innebär att skötseln av de reservat som bildats kan genomföras och de uppdämda behov av skötsel som har funnits successivt kan betas av. Mot bakgrund av vad jag anfört anser jag att tillräckliga resurser finns för vården av naturreservat.
frs · GQ121068 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1068 om inflytande över det egna boendet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att människor ska få ett ökat inflytande över sitt eget boende. Den ombildning till bostadsrätt i , som avslagit, kan jag inte kommentera. är en självständig myndighet som har att tillämpa de regler som beslutat om. har gjort bedömningen att en ombildning inte kan beviljas mot bakgrund av konsekvenserna för hyressättningen. Däremot finns det mycket att säga när det gäller människornas möjligheter att få ett ökat inflytande över sitt boende. Inflytande har den som äger sin bostad. Men inflytande kan man ha på många olika sätt, även om man inte äger sin bostad. Inom stora delar av hyressektorn, särskilt inom allmännyttan, finns ett stort hyresgästinflytande till följd av överenskommelser mellan hyresgästorganisationerna och bostadsföretagen. Inflytandet kan avse den egna lägenhetens underhåll, men också hur huset och området sköts. På många håll tillämpas olika former av självförvaltning, liksom olika former av ekonomiskt inflytande. Hyresgästernas rättigheter vid ombyggnad har till exempel förstärkts genom de regler som trädde i kraft (prop. 2001/02:41). En annan åtgärd som genomförts är införandet av en lag (2002:93) om kooperativ hyresrätt som infördes . Kooperativ hyresrätt är, liksom bostadsrätten, en utmärkt form för att ge de boende såväl individuellt inflytande över den egna bostaden som gemensamt inflytande över fastigheten och bostadsområdet. För att underlätta för hyresgäster att ombilda till kooperativ hyresrätt finns också möjligheten att få statliga kreditgarantier av marknadsvärdet av fastigheten. Avslutningsvis kan jag konstatera att det har gjorts en hel del för att ge människor ett ökat inflytande över sitt eget boende.
frs · GQ121069 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1069 om och marginalisering Skånberg har frågat mig hur jag avser att leva upp till förslag. De frågor som Skånberg lyfter om gruppers och individers delaktighet i den politiska processen är viktiga. När propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) överlämnades var det mot bakgrund av att regeringen bedömde att demokratin måste stärkas. I propositionen, som delvis bygger på bedömningar och förslag från betänkande (SOU 2000:1), anges ett antal mål för demokratipolitiken. Ett av dessa är att medborgarna ska ha bättre möjligheter än att delta i och påverka den politiska processen. Bland annat behöver olika medborgarsammanslutningars förutsättningar och möjligheter att påverka den politiska processen utvecklas. Därför har regeringen tagit initiativ till återkommande så kallade folkrörelseforum för dialog mellan å ena sidan regeringen och dess förvaltningsmyndigheter och å andra sidan företrädare för folkrörelser, föreningar och andra medborgarsammanslutningar. Syftet är bland annat att förbättra förutsättningarna för dessa organisationer att utgöra en samlad samhällsröst i för demokratin väsentliga frågor. påbörjades arbetet med ett första folkrörelseforum. Den arbetskommitté som genomför forumet består av företrädare för folkrörelserna, däribland idrottsrörelsen och organisationer bildade på etnisk grund, företrädare för kristna trossamfund samt tjänstemän från och . har tre tematiska seminarier genomförts och anordnas en konferens inom ramen för folkrörelseforumet. Ett brett spektrum av folkrörelser, föreningar och trossamfund bjuds in till dessa möten som behandlar generella villkor för organisationerna. Ur dialogen dras viktiga slutsatser om föreningslivets förutsättningar när det gäller frågor kring lagstiftning, finansiering och inflytande. Det finns därutöver ett stort antal mer eller mindre formaliserade samrådsformer mellan regeringen och företrädare för olika typer av medborgarsammanslutningar. Ett exempel på detta är regeringens råd för etnisk jämlikhet och integration, vari ingår representanter för bland annat trossamfunden och invandrarnas riksorganisationer. Ett annat exempel är de samtal jag har fört med trossamfunden kring kvinnors och barns rättigheter. På myndighetsnivå vill jag nämna den dialog som Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning för med trossamfunden. Dessa samrådsformer, som förutsätter en aktiv medverkan från alla berörda aktörer, främjar möjligheterna för olika typer av organisationer att delta i den politiska processen. I detta sammanhang vill jag dessutom poängtera att även folkrörelserna, föreningarna och trossamfunden har ett ansvar för att värna om demokratin och de grundläggande demokratiska värderingarna.