ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12479 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:479 om supertankern har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fartyg som inte är isklassificerade förhindras att komma in i . Jag vill inleda med att informera om att jag skrivit till mina kolleger i och . Jag har i brevet till den ryska transportministern betonat att inte kan tolerera att tankfartyg som Stemnitsa, som inte är byggda för svåra vinterförhållanden, tillåts trafikera . I brevet till den finske transportministern gav jag mitt fulla stöd vad gäller att verka för strängare krav på isklass i . Det är oacceptabelt att fartyg som inte klarar svåra isförhållanden ska få trafikera . Därtill beklagar jag att har olika isklasskrav. Detta är inte bara ineffektivt, utan också oacceptabelt ur sjösäkerhetssynpunkt. Finska isbrytare får till exempel ofta göra utryckningar för att inte fartyg driver på grund med fara för förlisning och oljeutsläpp som följd. Isbrytarsamarbetet mellan , , , och regleras enligt en överenskommelse om samverkan vid isbrytning. Efter deltar inte någon av de forna i detta samarbete. Detta splittrade system måste upphöra. bör harmonisera reglerna om vilka iskrav som ska gälla för att fartyg ska få komma in i våra hamnar. måste tillsammans se till att vintersjöfarten fungerar på ett tillfredsställande sätt från inloppet till till de nordligaste och ostligaste finska, ryska och svenska hamnarna. Därför ser jag med stor förväntan på det arbetsmöte som kommer att hålla i med sina finska, estniska och ryska kolleger. Ambitionen är att man ska kunna få till stånd ett fungerande samarbete i fråga om isbrytning. Den ökande utskeppningen av olja från Östersjöhamnarna innebär att hotet mot miljön blir allt större. Visserligen har vi inom EU skärpt vår gemensamma lagstiftning avsevärt efter olyckan med tankfartyget och ytterligare arbete är på gång efter vad som hände med Prestige . får vi inte glömma bort den ökande trafik med fartyg från tredjeland som anlöper de ryska Östersjöhamnarna. Det är oerhört angeläget att vi ökar samarbetet med @ både regionalt och på EU-nivå. Jag avser därför att fortsätta verka för att hålla frågan om sjösäkerhet i vid liv inom EU och Helcom.
frs · GQ12480 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:480 om kvinnliga företagare i socialförsäkringssystemet har frågat statsrådet vad han avser att vidta för åtgärder för att jämställdheten mellan kvinnor och män ska tillämpas i socialförsäkringssystemet. Frågan har sin bakgrund i att skattemässiga avsättningar har gjorts i ett av två makar gemensamt drivet lantbruk. Arbetsfördelningen inom är så fördelad att det är jag som ska svara på frågan. Driver makar förvärvsverksamhet gemensamt, eller driver den ena maken sådan verksamhet med biträde av den andra, ska nettointäkten från verksamheten vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst fördelas på makarna i förhållande till värdet av vardera makens arbetsinsats i verksamheten. Detta framgår av föreskrifter (RFFS 1998:12) om sjukpenningrundande inkomst. Med nettointäkt avses företagets resultat efter avdrag för kostnader, avgifter och eventuella avsättningar vid den skattemässiga inkomstberäkningen, men före skatt. Jag vill informera om att lagstiftningen vad avser reglerna om sjukpenninggrundande inkomst är könsneutral. Några särskilda regler för kvinnor respektive män finns inte. Jag utgår självfallet ifrån att försäkringskassorna tillämpar det regelsystem som finns för att fastställa bland annat sjukpenningrundande inkomst.
frs · GQ12481 · 2003-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:481 om ny processordning i utlänningsärenden har frågat mig om jag avser att komma med förslag till fortsatt hantering av frågan om en ny processordning i utlänningsärenden. Som nämner i sin fråga har diskussioner ägt rum med företrädare för partier. Diskussionerna har handlat om hur arbetet med en ny instans- och processordning för utlänningsärenden ska kunna fortsätta mot bakgrund av att Lagrådet avstyrkte det förslag regeringen lämnat i den lagrådsremiss som beslutades . Lagrådets yttrande fokuserar på de ändringar i utlänningslagen som måste göras för att denna ska kunna tillämpas i domstol och jag avser därför komma med förslag i denna del i form av direktiv till en utredning. Vad gäller frågan om en reform av instans- och processordningen i utlänningsärenden pågår en beredning, inom såväl som Justitie- och Finansdepartementen, som syftar till att efterkomma beslut . Jag är angelägen om att finna en hållbar lösning med ett brett parlamentariskt stöd för de åtgärder som ett slutligt förslag kan innehålla. Min avsikt är att kunna presentera konkreta förslag till kommande steg i reformprocessen.
frs · GQ12482 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:482 om gränsöverskridande kriminalitet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta till följd av den framställning som gjorts av danska socialdemokrater om ökat nordiskt samarbete för att bekämpa den grova gränsöverskridande brottsligheten. Jag delar uppfattning att vi måste göra så mycket som möjligt för att intensifiera det nordiska polissamarbetet. Den danska framställningen, som ställts till , är ett inslag i den processen. Internationellt samarbete är en självklar del av brottsbekämpningen. Det nordiska polissamarbetet är väl etablerat . I polisens dagliga arbete är utbyte mellan de nordiska länderna vanligt och kontaktnäten breda. Ett av de mer synliga tecknen är att de nordiska länderna har gemensamma sambandsmän som placeras på olika håll i världen. Europol har visat intresse för att tillämpa samma system på EU-nivå. Jag ser positivt på att gränser rivs mellan länder, som till exempel genom Schengen-samarbetet. Det har vi mycket att vinna på. Det finns naturligtvis individer som utnyttjar den större friheten för att begå brott. Det är därför vikigt att det polisiära samarbetet utökas, främst genom ett ömsesidigt informations- och underrättelseutbyte. Det polisoperativa samarbetet i är således väl utbyggt. Liksom välkomnar jag initiativ som ytterligare fördjupar detta.
frs · GQ12483 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:483 om åtgärder mot rattfylleribrott och 533 om beslagtagande av fordon har frågat mig om och i så fall när jag avser att föreslå en ändring i polislagen så att polisen, i syfte att förhindra brott, tillfälligt kan omhänderta egendom som kan komma till användning vid brottet. Det kan till exempel handla om bilnycklar från en omhändertagen berusad person i de fall denne riskerar att köra onykter efter ett frisläppande. har frågat mig vad jag avser att göra för att polisens möjlighet att beslagta fordon ska öka för att på så sätt förhindra att förare återkommande kör berusade. Alltför många människor skadas och dödas i trafiken . Många av dessa råkar illa ut för att det finns individer som utan tanke på konsekvenserna sätter sig bakom ratten i onyktert tillstånd. Detta måste naturligtvis förhindras med alla tänkbara medel. Åklagare kan besluta om att anhålla en person som misstänks för rattfylleribrott, men polisen kan även utan ett sådant beslut omhänderta en onykter bilförare enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. Ett fordon som använts vid brott får också enligt 7 § lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott förverkas, om det behövs för att förebygga fortsatt sådan brottslighet och om ett förverkande inte är oskäligt. Mot bakgrund av att det i vissa fall varit svårt att tillämpa lagen i önskvärd utsträckning har en inledande och preliminär analys av frågorna gjorts inom . De brottsförebyggande effekterna är i detta sammanhang av avgörande betydelse. Det är nu dags att bestämma inriktningen av det fortsatta arbetet. Det är för tidigt att närmare redovisa vilka frågor som tas upp och vad arbetet kommer att resultera i men syftet ska självklart vara att effektiva medel ska finnas för att bland annat motverka rattfylleribrott. I detta sammanhang är det viktigt att polisen har de befogenheter som krävs för att kunna förebygga och avvärja rattfylleri. Jag kommer därför också att överväga möjligheterna att genomföra den föreslagna ändringen av polislagen, som innebär att polisen tillfälligt ska kunna omhänderta egendom som kan komma till användning vid brott.
frs · GQ12484 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:484 om preskriptionstid vid rymning har frågat mig om jag avser att verka för förändringar av nuvarande regler så att en brottsling inte slipper avtjäna sitt straff i de fall han eller hon rymt och hållit sig borta . Inledningsvis vill jag framhålla att det är ett oeftergivligt krav att utdömda påföljder verkställs på ett säkert och trovärdigt sätt. Rymningar från anstalter med hög säkerhetsnivå är mycket ovanliga. har emellertid ett antal fritagningar skett, vilket naturligtvis bekymrar även mig. Inom övervägs ett lagförslag som möjliggör generell inpasseringskontroll vid häkten och anstalter. Detta kan hindra att till exempel mobiltelefoner @ som kan underlätta rymningar @ förs in i anstalter och häkten. Vidare har , som svarar för säkerheten vid anstalterna, tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att utreda hur man bättre ska kunna förhindra rymningar. Regeringen har också tillsatt en utredning med uppdrag att göra en översyn av kriminalvårdslagstiftningen och utarbeta förslag till en ny kriminalvårdslag. Säkerhetsfrågor har en central roll i detta arbete. Reglerna om preskription av utdömt fängelse har tillkommit av såväl praktiska som humanitära skäl. Skälen för preskription är dock mindre starka ju allvarligare den ådömda påföljden är. Lagen föreskriver därför olika preskriptionstid alltefter hur rymlingen har kvar att avtjäna av sitt fängelsestraff. Exempelvis kan nämnas att för den som avtjänar ett sexårigt fängelsestraff och rymmer är preskriptionstiden , oavsett reglerna om villkorlig frigivning. För den som rymmer från ett livstidsstraff är preskriptionstiden . Något behov av att se över preskriptionsreglerna i detta hänseende finns inte enligt min mening. Däremot är det naturligtvis viktigt att noga följa det pågående arbetet som syftar till att förbättra säkerheten och motverka rymningar och fritagningar.
frs · GQ12485 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:485 om kultur som hälsobefrämjande faktor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lyfta fram kulturen som hälsobefrämjande faktor. Bakgrunden till frågan är att i Dagordning för kultur 2003@2006 lyfter fram vikten av att föra in kulturen i rehabiliteringen av långtidssjukskrivna och andra. Enligt har kulturens betydelse för att människor ska må bra inte uppmärksammats i regeringens proposition Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35). Han finner det anmärkningsvärt. Jag för min del finner det anmärkningsvärt att uppenbarligen inte har observerat att kulturens betydelse för folkhälsan tydligt uppmärksammas på flera ställen i propositionen. Inom ramen för målområde ett om delaktighet och inflytande i samhället betonar regeringen särskilt vikten av att stärka förmågan och möjligheten till social och kulturell delaktighet, ökad delaktighet i förenings- och kulturverksamhet samt att kulturens betydelse i vården uppmärksammas. I målområde tre om trygga och goda uppväxtvillkor betonas bland annat att målen för kulturpolitiken är viktiga och ändamålsenliga även ur ett folkhälsoperspektiv särskilt för barn och ungdomar. kommer att behandla propositionen Mål för folkhälsan . Därefter kommer regeringen att närmare överväga vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · GQ12486 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:486 om Postens framtid har frågat mig ifall jag avser att vidta några åtgärder mot bakgrund av att Posten AB:s operativa rörelseresultat prognostiseras visa ett negativt resultat för . I sin fråga pekar frågeställaren särskilt på Postens problem med att leverera en grundläggande kassaservice utan omfattande förluster. Jag vill starta med att säga att lönsamhet måste stärkas. Posten har i uppdrag att tillhandahålla viktig service i samhället. Post- och kassaservicen måste hålla en hög kvalité och fungera i hela landet. Bolaget måste, för att säkra denna service och behålla sin utvecklingskraft, generera ett ekonomiskt överskott som garanterar en långsiktig ekonomisk självständighet utan behov av kapitaltillskott. Därför ställer jag också krav på Posten att långsiktigt uppnå en rimlig finansiell styrka. För mig är det viktigt att Posten är framtidsinriktat. Det innebär att bolaget måste vara duktigt på att ta vara på medarbetarnas kompetens, anpassa sina tjänster till förändringar i omvärlden och till förändringar i kundernas efterfrågan, samt att bolaget driver verksamheten kostnadseffektivt. När det handlar om frågor som rör tjänsteutveckling, prissättning och resurseffektivitet är det bolagets styrelse och ledning som har ansvaret för beslut om detta. Bolaget är mitt inne i arbetet med att planera och genomföra de beslut som krävs för att framåt stärka bolagets lönsamhet. Jag förutsätter att bolagets styrelse och ledning agerar ansvarsfullt och förutseende i denna fråga. När det gäller förutsättningarna kring till exempel det lagstadgade kravet om en grundläggande kassaservice måste bolaget inom de ramar lagstiftningen sätter utforma sin verksamhet så resurseffektivt som möjligt. Jag vill inte uttala mig om ifall det finns skäl att ompröva och förändra i förutsättningarna kring den kassaservice som lämnas genom Posten. Regeringen följer noggrant utvecklingen på detta område.
frs · GQ12487 · 2003-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:487 om särskilt utsatta invandrade kvinnor har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att undantagen i lagstiftningen ska tillämpas fullt ut. refererar till möjligheten i utlänningslagen att bevilja fortsatt uppehållstillstånd i anknytningsärenden med så kallad uppskjuten invandringsprövning, trots att förhållandet upphört inom tvåårsperioden. framhåller att det är angeläget att man ser över hur denna lagstiftning tillämpats eftersom det har kommit signaler om att kvinnor som lämnat förhållanden på grund av att de själva eller deras barn utsatts för bland annat våld, ändå inte har erhållit permanent uppehållstillstånd. Jag delar engagemang i frågan. Ändringarna i utlänningslagen med ovan nämnda innebörd trädde i kraft . Syftet med reformen var att förbättra skyddet och rättssäkerheten i anknytningsärenden, främst för utsatta kvinnor. Det har gått tillräckligt för att man ska kunna se vilka konsekvenser ändringarna har fått. Jag kan meddela att ett uppdrag från regeringen till utlänningsmyndigheterna om utvärdering av hur utlänningslagen tillämpats i detta avseende håller på att färdigställas inom .
frs · GQ12488 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:488 om kvicksilver som konserveringsmedel i vaccin har frågat miljöministern om hon avser att vidta några åtgärder när det gäller förekomsten av kvicksilver i vacciner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som har ansvar för läkemedel. Frågan har därför överlämnats till mig. I vissa vacciner ingår ett kvicksilverinnehållande konserveringsmedel, thiomersal. Mängden kvicksilver är mycket liten, i vacciner ca (det vill säga ). Mängden thiomersal i en vaccindos motsvarar vad som finns i 3@4 portioner insjöfisk. De vaccin som används i barnvaccinationsprogrammet innehåller inte thiomersal. Thiomersal har använts i vacciner över hela världen utan att allvarliga problem har identifierats. En ökad risk för överkänslighetsreaktioner har dock diskuterats. Inom har därför tillverkare uppmanats att ta bort eller byta ut thiomersal även om man inte sett något medicinskt skäl att förbjuda detta konserveringsmedel. är väl medvetet om de nationella miljökvalitetsmålen och arbetar därför för en minskad användning av kvicksilver i läkemedel. Det är dock inte alls enkelt att byta ut thiomersal, och i många fall är andra konserveringsmedel mer problematiska vad gäller säkerhetsaspekter. Verket uppger att den totala mängden kvicksilver som tillförs via läkemedel var räknat, huvudsakligen från influensavacciner. Flera företag har tagit bort thiomersal och mängden torde vara minst halverad. Kraven på thiomersalfria eller konserveringsmedelfria vacciner har lett till att alla nya vacciner framställs som endosförpackningar. Denna fördyring har naturligtvis konsekvenser för vaccinering i tredje världen. Jag finner ingen anledning att vidta någon åtgärd men följer utvecklingen med uppmärksamhet.
frs · GQ12489 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:489 om tingsrättsorganisationen i har @ mot bakgrund av de förslag som lämnas i utredningen tingsrättsorganisation i @ frågat mig om jag avser att i särskild ordning utreda de administrativa och ekonomiska konsekvenserna av både huvudalternativ och eventuellt andra alternativ och låta också detta remissbehandlas innan slutlig ställning tas. bedrivs ett omfattande arbete med att reformera domstolsväsendet. Det övergripande syftet med reformarbetet är att säkerställa att verksamheten även kan bedrivas på ett rättssäkert och effektivt sätt. Reformarbetet medför bland annat förändringar av den yttre tingsrättsorganisationen. De organisationsförändringar som har genomförts har i första hand rört de mindre tingsrätterna. I en skrivelse till Reformeringen av domstolsväsendet @ information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112) anförde regeringen att det finns skäl att överväga om den nuvarande organisationen i storstäderna är ändamålsenlig. Enligt skrivelsen finns det anledning att se över organisation, arbetsformer och ledningsfunktioner i . Vid behandlingen av skrivelsen uttalade tillfredsställelse över att organisationen i storstäderna nu kommer att övervägas (bet. 2000/01:JuU29 s. 9). Mot denna bakgrund gav regeringen generaldirektören för i uppdrag att göra en översyn av tingsrätts organisation samt lämna de förslag som översynen föranleder. I uppdraget anges att utredaren är oförhindrad att lämna förslag som avser antalet tingsrätter och deras placering i länet. I rapporten i (dnr Ju2002/7970) som lämnades redovisar utredaren sitt förslag till ny organisation av tingsrätterna i . Syftet med rapporten är att den ska utgöra underlag för ett principbeslut i organisationsfrågan. I rapporten föreslås att vissa frågor, bland annat administrativa frågor rörande samverkan mellan tingsrätterna i länet, utreds ytterligare innan förslaget genomförs. De ekonomiska aspekterna av utredarens förslag har inte i detalj belysts i rapporten. Syftet med utredningen är @ som framgår av det ovan sagda @ att skapa en för verksamheten mer ändamålsenlig organisation. Det är därför inte i första hand de ekonomiska aspekterna av olika lösningar som regeringen önskar få belysta av remissinstanserna. Eftersom remissbehandlingen har avslutats och ett mycket stort antal remissinstanser har yttrat sig över förslagen, vill jag inte nu föregripa den fortsatta beredningen. Innan regeringen tar ställning till hur en ny organisation av tingsrätterna i ska se ut kommer dock självfallet kostnadskonsekvenserna av en ny organisation att noga belysas.
frs · GQ12490 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:490 om finansiering av kärnkraftsavfall har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att få till stånd en översyn av systemet för finansiering av framtida utgifter för använt kärnavfall. Jag har under föregående och innevarande år aktivt verkat för att tillsätta en utredning för översyn av systemet för finansiering av framtida utgifter för använt kärnavfall. Direktiv till en sådan utredning är i det närmaste klara och en utredare kommer att tillsättas .
frs · GQ12491 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:491 om Visit har frågat mig om jag avser att verka för en fortsättning av projektet i . Visit är ett projekt som ska stärka den svenska turistnäringens internationella konkurrenskraft. Det är en del av AB:s projekt i . Det senare projektet är ett led i en omstrukturering av verksamheten hos bolaget som har påbörjats för att bland annat skapa större flexibilitet. Regeringen har bedömt satsningen i som värdefull och har därför, för den inledande verksamheten, bidragit med . har anvisat ett anslag för turistfrämjande. Regeringen beslutar inom ramen för detta om medel till AB:s verksamhet. Det är en fråga för styrelsen att, inom de ramar regeringen beslutat, med dessa medel och andra inkomster på bästa sätt bedriva bolagets verksamhet. Budgetprocessen för tilläggsbudget 1 och budgeten har påbörjats och jag kan därför inte uttala mig om utfallet av den.
frs · GQ12492 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:492 om invandrarflickors idrottsvanor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stimulera till att invandrarflickors idrottsvanor ökar. Jag delar uppfattning att idrott skapar viktiga möten mellan människor med olika bakgrund och erfarenheter. har efter förslag av regeringen i budgetpropositionen gett regeringen möjlighet att verka för att ökade medel ska tillföras idrottsrörelsen under förutsättning att idrottsrörelsen bland annat satsar mer på flickidrotten. har fått regeringens uppdrag att redovisa vilka insatser som planeras för att uppnå detta. Alla flickor måste ges lika möjligheter att delta i idrott utifrån sina egna intressen och förutsättningar. När det gäller flickor med invandrarbakgrund handlar det i många fall om att anpassa verksamheten till flickornas önskemål och erfarenheter. Goda förutsättningar för flickors idrottande är en prioriterad fråga i de samtal jag nu har med företrädare för och inom ramen för miljardsatsningen. Från den avslutade treåriga idrottssatsningen med medel från Allmänna arvsfonden har flera projekt nått goda resultat när det gäller att väcka intresse för idrott bland flickor med invandrarbakgrund. Dessa goda exempel måste tas till vara och spridas till fler föreningar. Erfarenheterna bör även förmedlas vid rekrytering och utbildning av ledare. Jag inväntar närmast den utvärdering av satsningen som kommer att redovisas .
frs · GQ12493 · 2003-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:493 om kompensation till kommunerna för maxtaxan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kommuner som infört maxtaxan i barnomsorgen ska få full kompensation. Maxtaxan i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen infördes . Kommunerna har fullt ut kompenserats för det intäktsbortfall maxtaxan innebär. Kompensationen till kommunsektorn för maxtaxan är beräknad på riksnivå utifrån skillnaden mellan kommunernas samlade avgiftsintäkter före reformen och de avgifter kommunen kan ta ut i ett system med maxtaxa. Beräkningen är gjord utifrån de förhållanden som gällde . Utöver denna kompensation tilldelas kommunerna för kvalitetssäkrande åtgärder. Fördelningen av statsbidraget för maxtaxan till kommunerna är utformad med barnomsorgsmodellen i utjämningssystemet som grund. Barnomsorgsmodellen är utformad för att på bästa sätt kompensera för de kostnadsskillnader för barnomsorgen som inte kommunen själv kan påverka. Genom denna fördelning får kommuner med högsta andelen barn, den längsta arbetstiden per innevånare, den tätaste bebyggelsestrukturen och den högsta skattekraften den högsta ersättningen. har, i enlighet med vad som anges i propositionen om maxtaxa och allmän förskola med mera (prop. 1999/2000:129) fått regeringens uppdrag att följa upp maxtaxan, medlen för kvalitetssäkring, förskoleverksamhet för arbetslösas eller föräldraledigas barn samt den allmänna förskolan (U2001/4684/S). Uppdraget kommer att omfatta och avrapporteras första gången . Viktiga frågor för uppföljningen är till exempel de samlade ekonomiska effekterna för kommunerna, barns vistelsetider, förändrad efterfrågan, avgiftspolitik samt kvalitetsfrågor. Uppföljningen får utvisa om det föreligger skäl för regeringen att återkomma i frågan om den ekonomiska kompensationen till kommunerna.