ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12875 · 2003-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:875 om kvinnors inflytande i har frågat mig vad jag har gjort för att kvinnor ska utgöra i samtal om framtid. Skydd för mänskliga rättigheter, inklusive kvinnors rättigheter, har varit och kommer att förbli centrala element i FN:s, EU:s och agerande gentemot . Jag delar uppfattning att det är angeläget att kvinnor får ett tydligt inflytande i alla led av arbetet i med att bygga upp samhället och säkerheten i landet, så att allas intressen tas till vara, oavsett etnecitet, kön eller religiös tillhörighet. är intresserat av att stödja insatser i denna riktning, bland annat för att mobilisera kvinnor och kvinnoorganisationer inför de allmänna val som förutses äga rum i landet, i arbetet med en ny konstitution och generellt i byggandet av demokratiska strukturer i landet så att alla medborgare @ både kvinnor och män @ kan känna att strukturerna är till för deras bästa. Vi utgår från att irakierna @ kvinnorna såväl som männen @ nu kommer att arbeta för att få en stark representation av kvinnor i alla led i arbetet för en bättre framtid för folk. Det är fasta övertygelse att såväl långsiktig fred och stabilitet som demokrati har bäst förutsättningar när kvinnor och män gemensamt och på samma villkor deltar i ett lands styre. Jag förutsätter därför att de ansvariga för den politiska processen i tillser att kvinnor får en viktig roll på alla nivåer i den kommande irakiska administrationen.
frs · GQ12876 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:876 om generationsskiften vid företagande har frågat mig när jag kan redovisa förslag kring generationsskiftessvårigheterna i företag. Frågor om beskattningen av småföretagare i samband med generationsskiften har behandlats av 3:12-utredningen, SOU 2002:52. Utredningen har bland annat föreslagit att de villkor som enligt nuvarande regler ställs för att de så kallade lättnadsreglerna ska få tillämpas ska mildras. Förslagen bereds inom . Beredningen är inte avslutad.
frs · GQ12877 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:877 om ombyggnad av riksväg40 har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att se till att utbyggnaden av riksväg40 påskyndas. kommer att utföra åtgärder för att höja trafiksäkerheten på riksväg40 mellan och . På en omfattande del av sträckan kommer det att målas "2+1"-väg, vilket innebär att vägen omväxlande får två körfält åt ena hållet och ett åt andra hållet. Där vägbredden så medger sätts även mitträcke upp för att åstadkomma en mötesfri landsväg. Vidare påbörjas även utbyggnaden av trafikplats i . När det gäller åtgärder på fick i uppdrag att upprätta ett förslag till nationell väghållningsplan för perioden 2004@2015. förslag ska lämnas till regeringen . Fram till dess är det som har ansvaret för att förankra åtgärdsförslagen genom ett remissförfarande. Regeringen kommer efter att granska förslag utifrån hur de föreslagna åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Jag har då också för avsikt att inleda en dialog med regionala intressenter kring väg- och järnvägsutbyggnader. Jag tänker inte nu föregripa den prövning som regeringen ska göra efter .
frs · GQ12878 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:878 om butiker på landsbygden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa ytterligare nedläggning av butiker. Frågan är ställd mot bakgrund av de siffror om butiksnedläggningar i gles- och landsbygd som presenterat. Jag delar frågeställarens oro för den fortgående minskningen av antalet butiker i gles- och landsbygd. Minskat befolkningsunderlag är en orsak till minskningen men också förändrade köpvanor och ökade lönsamhetskrav. Regeringen har med anledning av den oroande utvecklingen beslutat om sammanlagt till åtgärder för att motverka ytterligare försämringar av tillgången till kommersiell service. Utöver detta belopp har länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan möjlighet att avsätta medel till stöd för samma ändamål. avsattes ca för detta. Länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen har fått ansvar för att @ tillsammans med kommuner, lokalt näringsliv, serviceinrättningar samt lokala utvecklingsgrupper @ utarbeta lokala utvecklingsprogram för kommersiell service. Dessutom har beviljats för att utveckla och testa nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet. Samtliga ovan nämnda åtgärder har ställt sig bakom i och med behandlingen av proposition 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. Min förhoppning är att åtgärderna ska motverka ytterligare försämringar av tillgången till kommersiell service. Jag kommer att följa utvecklingen inom området mycket noga.
frs · GQ12879 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:879 om polisresurser har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att antalet poliser ska öka. Regeringens satsning på polisen fortsätter. Målet att utbilda 4000 poliser kvarstår. skriver att jag utlovat ökade satsningar för att det ska bli fler poliser, men att verkligheten skulle vara en annan. Det stämmer inte. I den ekonomiska vårpropositionen , som överlämnades till , framgår att polisens anslag och framåt ska förstärkas för att öka antalet poliser och utveckla verksamheten. Dessutom har polisens årliga anslag ökat med nästan , utöver kompensation för ökade priser och löner. Regeringens satsningar har lett till en nettoökning av antalet poliser . När det gäller fördelningen av antalet poliser ligger ansvaret hos , och på det lokala planet, hos landets polismyndigheter. Det är således inte regeringens sak att bestämma hur många poliser det ska finnas på varje ort i landet. Detta ska avgöras av polismyndigheterna utifrån den lokala problembild som finns i länet. Det är också där som kunskapen finns om var resurserna gör bäst nytta. Polisverksamhet är dock inte enbart en fråga om resurser. Antalet poliser är enkelt att mäta, men det säger inte allt om verkligheten. Polisens arbete måste också utvecklas och effektiviseras inom de resursramar som står till buds. Därför har regeringen till exempel tillsatt beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU) med uppdrag att se över de rättsvårdande myndigheternas utveckling. En annan viktig fråga i det sammanhanget är arbetet med att renodla polisens verksamhet, så att poliser i högre grad kan användas till sådant som kräver polisiär kompetens. Jag menar att debatten borde fokusera på sådana åtgärder, lika mycket som vi diskuterar frågan om ökade resurser.
frs · GQ12880 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:880 om radon i hus har frågat stadsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att det inte ska vara den enskilde som ska stå för sanering av statens byggprodukter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den sanering som syftar på gäller radon. Radonfrågan är viktig för regeringen och jag vill instämma i att det är beklagligt att det tillverkades byggmaterial, så kallad blåbetong, som avger radon. Radonet avges från granit som innehåller uran, eller från alunskiffer som bröts i bland annat . Tillverkningen av betong med dessa restprodukter pågick . Det finns tyvärr inga tillgängliga uppgifter om varifrån olika producenter fick sina råvaror till blåbetongen. genomfördes mätningar för att identifiera byggnader med blåbetong. Resultatet redovisades i betänkandet Radon i bostäder (SOU 1983:6). Man fann vid mätningarna att den främsta källan till radon i inomhusluften inte utgörs av byggmaterial utan av marken som byggnaden är uppförd på. Ändå beräknas det enligt SSI finnas ca 300000 bostäder med blåbetong i större eller mindre omfattning. Staten har givit ekonomiskt stöd till småhusägare som vill radonsanera sina fastigheter. Utgångspunkten har varit att skyddet för människans hälsa är överordnat orsaken till radonet. Bidraget ges därför både för åtgärder mot markradon och mot radon från byggmaterial. Från gäller nya regler för radonbidraget. omfattas alla småhus med en radonhalt över , vilket innebär att fler kan få stöd. Bidraget är av åtgärdskostnaden, eller högst 15000kr. Villkoren är bland annat att källan till radonet anges, att en mätning av radonhalten görs efter genomförd åtgärd samt att ventilationskontroll genomförs där det är tillämpligt. Givetvis skulle det vara önskvärt med ett ännu större ekonomiskt stöd till de drabbade, men den senaste bedömningen är att denna nivå är rimlig. utgör det statliga radonanslaget . I inomhusmiljöpropositionen föreslog regeringen nya mål för radon, vilket visar på frågans betydelse för regeringen. Delmålet innebär bland annat att radonhalten i alla skolor och förskolor är lägre än luft och att radonhalten i alla bostäder är lägre än luft. Sammantaget anser jag att staten genom delmålen och radonbidraget har vidtagit rimliga åtgärder för att åtgärda radonproblem i småhus. Jag anser också att de villkor som ställs för bidraget, exempelvis avseende radonutredning, motiveras av vikten att få till stånd kvalitetsmässigt bra åtgärder. Regeringen följer noga utvecklingen inom området för att se vilka eventuella ytterligare initiativ den kan föranleda.
frs · GQ12881 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:881 om kvalificerad yrkesutbildning har frågat mig vad jag avser att göra för att skapa ett stabilt utbud av kvalificerade yrkesutbildningar (KY). Den kvalificerade yrkesutbildningen är en betydelsefull del av utbildningsväsendet och det är positivt att utbildningsformen är efterfrågad av näringslivet. KY är ett viktigt instrument för att öka tillgången på kvalificerad arbetskraft. Den kvalificerade yrkesutbildningen bygger på lokala eller regionala initiativ från arbetslivet, som därigenom påverkar var och inom vilka områden KY erbjuds. Det ger förutsättningar att styra resurserna dit efterfrågan på arbetskraft är stor. Denna ordning har på ett avgörande sätt bidragit till de goda resultat som uppnåtts när det gäller deltagarnas anställning efter avslutad utbildning, som näringslivet ges tillgång till den kompetens de efterfrågar. Flexibiliteten är ett kännetecken och en styrka för den kvalificerade yrkesutbildningen. Jag anser att det är viktigt att värna om den ordningen. Verksamheten har haft ett årligt anslag som beräknats motsvara ca 12500 årsstudieplatser. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har i uppgift att bedöma, planera och besluta hur många utbildningar som anslaget ger utrymme för och hur de ska fördelas vid olika ansökningsomgångar. Det är givetvis angeläget att verksamheten planeras så att flexibilteten i systemet bevaras. Myndigheten ska också informera utbildningsanordnarna om vilka förutsättningar som gäller för planeringen. Som statsråd är det vare sig möjligt eller lämpligt för mig att påverka de överväganden och beslut som myndigheten har att svara för. Min uppfattning är att den kvalificerade yrkesutbildningen ska fortsätta att utvecklas för att möta de behov som finns i arbetslivet. har i den utgivna skrivelsen Validering m.m. @ fortsatt utveckling av vuxnas lärande (Ds 2003:23) pekat på möjligheten att vissa påbyggnadsutbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen utvecklas till kvalificerade yrkesutbildningar. Det skulle enligt förslaget kunna ske genom att uppskattningsvis överförs från nuvarande medel för påbyggnadsutbildning till anslaget för KY . Skrivelsen ska nu skickas ut på remiss. Regeringen avser att därefter ta ställning till förslagen.
frs · GQ12882 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:882 om kostnadsersättning för gymnasieskolor har frågat mig vad jag avser att göra för att fristående gymnasieskolor ska få samma kostnadstäckning som kommunala gymnasieskolor. Enligt skollagen (1985:1100) ska elevens hemkommun bestämma bidraget till en fristående gymnasieskola efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till motsvarande nationella program i de egna gymnasieskolorna. Om motsvarande program inte anordnas i kommunen och inte heller av den kommun där den fristående skolan är belägen ska den så kallade riksprislistan användas. Den grundläggande principen för resursfördelning är att kommunala och fristående skolor ska ha samma ekonomiska villkor. Efter tillkännagivande med anledning av propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35) har utarbetat ett system för redovisning av kostnaderna för olika program vid kommunala gymnasieskolor. I systemet redovisas av kommunerna fastställda bidragsbelopp . Genom att även kommunernas efterkalkyler ska redovisas kommer systemet att ge en tydlig bild av de faktiska kostnaderna.
frs · GQ12883 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:883 om privat uthyrning av rum till studenter har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att underlätta privat uthyrning av rum till bland annat studenter. För att skapa enklare regler för beskattning av inkomster vid uthyrning av bostad infördes vid skattereform särskilda schablonregler. Jag har inte för avsikt att föreslå någon förändring av dessa regler.
frs · GQ12885 · 2003-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:885 om skydd för indianbefolkningen i har frågat mig vad jag avser att göra för att bidra till att navajo- (även benämnda dineh) och hopiindianernas mänskliga rättigheter respekteras. Regeringen följer indianernas situation i via arbetet i FN och via vår ambassad i . Den verkar för att personer som tillhör urbefolkningar och nationella eller etniska, språkliga och religiösa minoriteter i alla länder ges möjlighet att på lika villkor som majoritetsbefolkningen åtnjuta alla mänskliga rättigheter. Grupper som strävar efter att behålla sin särart bör få möjlighet till det. En rad internationella instrument behandlar denna fråga, bland annat konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna som anslutit sig till. inleddes FN:s urbefolkningsårtionde. När årtiondet nu går mot sitt slut har en av de viktigaste målsättningarna @ ett permanent forum för urbefolkningsfrågor inom FN-systemet @ kunnat genomföras. Forumet sammanträffade första gången i 2002. Vid Ecosocs möte senare genomdrev en resolution som innebar att ett sekretariat för forumet kunde upprättas inom . kommer att fortsätta att verka för att forumet ska få möjlighet att arbeta för att förbättra situationen för världens urbefolkningar inklusive genom att bidra till en verkningsfull dialog mellan urbefolkningsgrupper och stater. verkar för att den deklaration om urbefolkningars rättigheter som utarbetas inom FN, med deltagande av såväl regeringar som representanter för urbefolkningar, möjligt ska kunna antas. Deklarationen utgör ytterligare en viktig målsättning för FN:s urbefolkningsårtionde, och syftar till att ytterligare stärka förutsättningarna för det internationella arbetet till skydd för urbefolkningars rättigheter.
frs · GQ12886 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:886 om tjänstledighet för att starta eget företag har frågat mig om jag avser att föreslå en lagstadgad och generös rätt till tjänstledighet för den som vill starta eget företag. Jag håller med om att det är viktigt att stimulera entreprenörskap och nyföretagande. Precis som skriver görs mycket . Ytterligare ett exempel på vad som görs för att underlätta företagandet är myndigheternas samarbete under en Internetportal, Företagarguiden, som syftar till att ge svar på frågor om regelverket, tillstånd med mera. När det gäller möjligheten till tjänstledighet för den som vill starta eget företag finns en sådan lagstadgad rättighet. Enligt lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet har en arbetstagare rätt till ledighet från sitt arbete för att själv eller genom juridisk person bedriva näringsverksamhet. Arbetstagarens verksamhet får dock inte konkurrera med arbetsgivarens verksamhet och ledigheten får heller inte innebära väsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet. arbetstids- och semesterregler (KNAS) ska pröva möjligheten att i förenklingssyfte, framför allt för små företag, samordna utformningen av de olika ledighetslagarna. ska kommittén lämna sitt slutbetänkande.
frs · GQ12887 · 2003-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:887 om folkinitiativ om kommunala folkomröstningar har frågat mig när jag avser att presentera den av begärda utredningen om folkinitiativ. Det var bland annat mot bakgrund av tillkännagivande, föranlett av betänkandet Kommunala demokratifrågor (1998/99:KU21), som regeringen uppdrog åt den dåvarande (dir. 1999:98) att utvärdera erfarenheterna av folkinitiativets användning samt överväga folkinitiativets behov och fortsatta utformning. önskemål om en utredning har i så måtto redan tillgodosetts. föreslog i betänkandet Att vara med på riktigt @ demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU 2001:48) att om av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna väcker ett ärende i fullmäktige om att hålla folkomröstning i en viss fråga, ska kommunen respektive genomföra omröstningen. Kommitténs förslag möttes emellertid av kritik från en majoritet av remissinstanserna, som bland annat menade att ett krav på skulle komma att slå alltför olika i stora och små kommuner. Flera remissinstanser redovisade också egna förslag till lösningar. Mot bakgrund av remissutfallet och frågans komplexa karaktär har regeringen gjort bedömningen att frågan fordrar ytterligare överväganden. Beredningen av frågan pågår inom .
frs · GQ12888 · 2003-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:888 om möjligheten för att bli observatör i WHO har frågat mig vilka initiativ jag ämnar ta för att ska kunna upptas som observatör i WHO. Jag håller helt med om vikten av ett väl fungerande och heltäckande globalt samarbete i hälsofrågor. Vi är också ense om att , , spelar en central roll i det internationella hälsoarbetet, och att detta gynnas av att så många aktörer som möjligt kan delta. Inte minst utbrottet av SARS-epidemin har visat på behovet av kraftfulla gemensamma åtgärder för att förhindra smittspridning. Som jag tidigare framhållit skulle regeringen välkomna en utveckling som möjliggjorde observatörsskap i WHO också för . verkar för att EU-kretsen ska enas bakom en sådan linje. Taiwanesiskt deltagande i WHO:s arbete förutsätter dock att detta kan ske på ett sätt som inte kräver nationsstatus. har ansökt om observatörsskap under beteckningen health entity och WHO utreder de juridiska aspekterna kring detta förslag.
frs · GQ12889 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:889 om bättre lokalsamordning har frågat vilka initiativ jag avser att ta för att uppnå en bättre lokalsamordning för rättsväsendets myndigheter. Jag håller med om att det är viktigt att rättsväsendets resurser utnyttjas effektivt och att de olika myndigheterna samverkar. Exempelvis har gjort bedömningen att förundersökningar kan genomföras mer effektivt om åklagare och polis kan arbeta i lokaler som ligger nära varandra. I finns flera exempel på sådan samlokalisering. Myndigheters befogenheter i lokalförsörjningsfrågor regleras i förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning. Av denna förordning framgår att inom ramen för vad regeringen beslutat i fråga om lokalisering av myndigheten får varje myndighet besluta om sin egen lokalförsörjning. Inom ramen för de resurser som myndigheten förfogar över får en myndighet ingå de hyres- och arrendeavtal som myndigheten behöver för sin verksamhet. tillsatte regeringen en särskild beredning, Beredningen för rättsväsendets utveckling (dir. 2000:90). En av de uppgifter som lagts på beredningen är just att se över frågan om rättsväsendets myndigheters lokalisering. Beredningen har i denna del att överväga om det finns anledning att ta några initiativ när det gäller att få till stånd en ökad samordning mellan rättsväsendets myndigheter i lokaliseringsfrågor. I beredningens direktiv ifrågasätts bland annat om det finns behov av ett särskilt "samordningsforum" där myndigheterna hade att presentera såväl sina kortsiktiga som långsiktiga planer i lokaliseringsfrågor. Mot bakgrund av att frågan om lokalisering av rättsväsendets myndigheter är under utredning har jag inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GQ12890 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:890 om kriminalvården har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag planerar att vidta för att minska överbeläggningen inom svensk sluten kriminalvård. Som jag angett i ett flertal frågesvar delar jag uppfattningen att beläggningssituationen på anstalterna är bekymmersam. Kriminalvården har därför fått och kommer att tillföras extra resurser för att kunna skapa fler platser. Föregående år tilldelades kriminalvården för detta. Innevarande år har kriminalvården tillförts . Regeringen har dessutom på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition föreslagit att kriminalvården skall tillföras ytterligare . Härtill kommer att regeringen har avsatt för en särskild narkotikasatsning inom kriminalvården. Denna satsning har gjort det möjligt för kriminalvården att skapa 800 särskilda platser för motivation och behandling. Härigenom har kapaciteten att differentiera intagna till denna typ av placering långt mer än fördubblats. De medel som har tilldelats är betydande. Det är viktigt att kriminalvårdens resurser utnyttjas så effektivt som möjligt och det krävs nu att vidtar verksamma åtgärder för att hantera situationen. Regeringen har bland annat mot den bakgrunden gett i uppdrag att @ inom ramen för de ekonomiska resurser som förfogar över @ inrikta arbetet med att skapa platser så att anstaltsstrukturen ska bestå av färre och större enheter. Med en sådan anstaltsstruktur kan både ekonomiska och verksamhetsmässiga fördelar uppnås. I avvaktan på att kriminalvården redovisar resultaten av arbetet ska vidare åtgärder för etablering av en ny anstalt inte vidtas.
frs · GQ12891 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:891 om rattfylleri har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att rattfyllerister ska kunna dömas till behandlingsprogram och därmed få vård för sitt alkoholmissbruk. Att i möjligaste mån förhindra människor att återfalla i rattfylleribrott är en utomordentligt viktig uppgift för rättsväsendet. Som påpekar är brottsligheten mycket ofta missbruksrelaterad. Att gärningsmannen får vård för sitt missbruk blir då centralt för att förhindra honom eller henne att på nytt köra bil under påverkan av alkohol eller droger. Dagens lagstiftning ger goda förutsättningar för domstolen att vid rattfylleribrott välja en påföljd som innefattar vård för alkoholmissbruk. För det första kan vård ges inom ramen för verkställigheten av ett fängelsestraff. Vidare kan domstolen döma till så kallad kontraktsvård, vilket innebär att den dömde genomgår en omfattande behandlingsplan för att komma till rätta med sitt missbruk. En dom på skyddstillsyn kan också innehålla föreskrifter om att den dömde ska genomgå vård för sitt missbruk. En förutsättning för en vårdinriktad påföljd är dock att domstolen har ett underlag som visar att den tilltalade lider av alkoholmissbruk. Jag kommer att tillsätta en utredning med uppgift att utvärdera och se över de lagstiftnings- och andra åtgärder som vidtagits på rattfylleriområdet . I det sammanhanget kommer särskild uppmärksamhet att ägnas frågan hur vårdbehovet tillgodoses i praktiken inom ramen för lagföring av rattfylleribrott. Det är ännu för tidigt att spekulera om vad utredningen kan komma att leda fram till.