frs · GQ121312 · 2003-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1312 om elevers rädsla inför skolstart har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att skolans elever ska känna sig trygga och slippa mobbning och trakasserier. Skolans viktigaste uppgift vid sidan av kunskapsuppdraget är fostran i demokrati genom praktisk handling och genom undervisning. Det är därför självklart att skolan ska vara en plats där alla behandlas med respekt och lyssnas på och där kränkande behandling och trakasserier aldrig får tolereras. Skolan ska vara en välkomnande och attraktiv arbetsplats för såväl elever som vuxna. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder och det pågår ett omfattande arbete mot mobbning och andra former av kränkande behandling. redovisade ett regeringsuppdrag att kartlägga förekomsten av olika former av kränkande behandling. Av analysen framgår att ett aktivt arbete mot kränkande behandling ger resultat. På skolor med relativt fler vuxna är kränkningarna färre och eleverna upplever större trygghet. Regeringens särskilda satsning på personalförstärkningar genom ett riktat statsbidrag är därför en åtgärd som bör bidra till att öka tryggheten i skolan. Myndigheten för skolutveckling har i sitt regleringsbrev fått ett särskilt uppdrag att redovisa sina insatser för att stödja kommuners och skolors arbete mot kränkande behandling och med normer och demokratifostran. Myndigheten ska även redovisa hur erfarenheterna från tagits till vara. På regeringens uppdrag tar myndigheten också fram vilka handlingsprogram som är utvärderade och verkningsfulla. I uppdraget ingår dessutom att myndigheten ska utarbeta referensmaterial och allmänna råd som stöd för skolornas arbete. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten har även i uppdrag att ge kommuner och skolor fördjupad kunskap om sambandet mellan lärande, värdegrund och hälsa utifrån tankegångarna i Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14). Andra uppdrag som myndigheten arbetar med är utbildning av pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Inom det nordiska skolsamarbetet har en kartläggning av forskning och nationella åtgärder mot mobbning i nordiska skolor genomförts. Den visar att det saknas forskning om gruppens och organisationens betydelse för förekomsten av mobbning. Fem nordiska värdegrundskonferenser genomfördes om hur arbetet med de grundläggande demokratiska värdena bedrivs utifrån ett barn- och ungdomsperspektiv i skolan. Under ordförandeskap i 2003 genomförs en forskarkonferens för att stimulera och initiera forskning om mobbning samt en konferens om ungas integration och inflytande i ett mångkulturellt . I samband med skolstarten har elevråd () tagit fram inspirationsmaterialet Välkommen till gymnasiet i samverkan med och regeringen. Materialet har tillkommit för att inspirera och stödja aktiviteter i skolan som främjar gemenskap. Alla former av kränkande behandling strider mot gällande lag och mot de grundläggande demokratiska värdena. Rädda och otrygga elever är ett misslyckande och en kraftig signal om allvarliga brister i arbetsmiljön. Att kunna gå i skolan utan att bli kränkt och utsatt för mobbning är en rättighet för varje elev. Inte förrän alla barn kan gå till skolan utan fjärilar i magen av rädsla och arbetar i en trygg och säker miljö kan vi vara nöjda. Hur eleverna blir bemötta, från skolstart till skolavslutning, har stor betydelse för deras välbefinnande och lust till lärande. Elevernas rättssäkerhet står därför i fokus för mitt fortsatta arbete mot kränkande behandling. Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare som skyndsamt ska lämna förslag på hur en lag om förbud mot diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder inom skolan ska utformas. Ett intensivt arbete med att öka och sprida kunskaperna kring metoder och arbetssätt mot mobbning är en annan viktig åtgärd. En tredje åtgärd är att garantera alla elever en likvärdig skola av hög kvalitet genom att verka för att kvalitetskontroll skärps.