ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121266 · 2003-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1266 om äldres möjlighet att bo tillsammans med sin partner har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att människor som levt ett långt liv tillsammans även ska kunna leva sina sista år tillsammans. Jag anser att människor som levt tillsammans och önskar fortsätta med det självklart bör erbjudas denna möjlighet även om den ena parten är i behov av vård och omsorg och kan bo kvar i den ordinarie bostaden. Många äldreboenden har inte planerats eller byggts så att två personer kan dela rum. Om ett par önskar att fortsätta att bo tillsammans eller i närheten av varandra för att underlätta besök, bör kommunerna beakta detta önskemål men även andra omständigheter eller förhållanden av betydelse. Ett fortsatt liv tillsammans, för dem som så önskar, kan ge ökad trygghet och livskvalitet. Den anhörige kan också vara en resurs för personalen genom sin kännedom om sin partners vanor och önskemål. Genom socialtjänstlagen har kommunerna ett långtgående ansvar för att så långt möjligt tillgodose enskildas behov. Jag utgår från att kommunerna försöker beakta makars önskemål att bo tillsammans eller i närheten av varandra och ser därför inte skäl till att vidta några åtgärder med anledning av frågan.
frs · GQ121267 · 2003-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1267 om incestoffers besök på fängelse har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att skydda incestoffer från besök hos förövaren inom kriminalvården. Låt mig inleda mitt svar med att understryka att ingen, varken ett brottsoffer eller någon annan, kan tvingas att besöka någon som är intagen i en kriminalvårdsanstalt. Utgångspunkten är att den intagne har rätt till besök i den utsträckning det lämpligen kan ske. Besök får bland annat inte äga rum i sådana fall då ett besök kan vara till skada för någon, till exempel den besökande. För besök hos en intagen i anstalt eller häkte av någon som är krävs dessutom att medgivande inhämtats från barnets vårdnadshavare. Det är en viktig uppgift för kriminalvården att tillämpa regelverket ansvarsfullt så att besök tillåts bara i de fall då detta är lämpligt. Besök i anstalt av minderåriga som utsatts för sexuella övergrepp, hos den förälder som begått övergreppen förekommer, men i mycket begränsad utsträckning. I dessa fall har detta skett inom ramen för kriminalvårdens behandling av sexualbrottsdömda, och då endast när brottsoffrets terapeut, den förälder som inte begått övergreppen samt andra som på något sätt är inblandade i offrets behandling, efter en noggrann prövning, ansett att det tillför något ur barnets synvinkel. Behandlingen inriktas på att man försöker anpassa behandlingen av den dömde förövaren utifrån offrets behov. Det är viktigt att de barn som utsätts för övergrepp i nära relationer får stöd, skydd och hjälp i sin utsatta situation. Det är som har det övergripande ansvaret för dem som har blivit utsatta för brott men komplexiteten i denna typ av brottslighet ställer höga krav på samverkan mellan socialtjänst, kriminalvård, barnpsykiatri med flera. Kriminalvården måste också i sin verksamhet, bland annat när det är fråga om besök, särskilt beakta dessa barns utsatta situation. Det är viktigt att barnet får skydd, stöd och hjälp efter brottet. Regeringen har på flera olika sätt särskilt uppmärksammat barn som brottsoffer. Det som främst behövs är utveckling av myndigheternas arbete, men också ökad kunskap och strategiska lagstiftningsåtgärder. Att fortsätta detta arbete är en angelägen uppgift för mig som justitieminister.
frs · GQ121268 · 2003-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1268 om tingsrätternas organisation Mot bakgrund av att utredningen om utvärdering av vissa förändringar i tingsrättsorganisationen ansett att den så kallade flerortsmodellen inte bör användas (SOU 2003:5, s.97f.) har frågat mig om jag i det fortsatta reformarbetet är beredd att föreslå att man återgår till mer än en självständig tingsrätt vid de tingsrätter som är organiserade enligt flerortsmodellen. I anledning av den kritik som nämnda utredning riktar mot flerortsmodellen uttalade regeringen i skrivelsen Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen (skr. 2002/03:126) att denna modell endast bör användas om det är särskilt påkallat av omständigheterna i det enskilda fallet eller det föreligger regionalpolitiska, arbetsmarknadspolitiska eller andra liknande skäl. Det finns sex tingsrätter som har mer än en kansliort: , , , , och tingsrätter. Regeringen gjorde i nämnda skrivelse bedömningen att verksamheten vid dessa tingsrätter måste få prövas under ytterligare någon tid innan man tar ställning till om flerortsmodellen kan leva kvar. Om flerortsmodellen bör avvecklas vid någon eller några av dessa tingsrätter får det bedömas från fall till fall vilken alternativ organisatorisk lösning som är den lämpligaste.
frs · GQ121270 · 2003-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1270 om eurokampanj på ambassader har frågat mig hur jag avser att verka för att tydliggöra vilka regler som gäller för opinionsmöten på svenska ambassader inför allmänna val eller folkomröstningar. Frågan har föranletts av uppgifter att ett möte organiserat av kampanjorganisationen till Euron skulle ha hållits på i . Det är riktigt att ambassaden i upplät ett konferensrum till organisationen för ett möte om EMU. Dessutom skickade ambassaden ut en elektronisk inbjudan via ambassadens databas över svenskkolonin. Av inbjudan framgick tydligt att mötet anordnades av Ja till Euron och att ambassaden endast upplät lokal. Ambassaden gjorde bedömningen att det var angeläget att hjälpa till med att informera utlandssvenskarna i inför den förestående folkomröstningen. Självklart skulle ambassaden ha ställt upp med motsvarande service till nejsidan, men någon sådan förfrågan har inte inkommit därifrån. De flesta svenska utlandsmyndigheter som är ambassader och lönade konsulat samt också ett stort antal honorära konsulat fungerar efter beslut av som röstmottagande myndigheter vid allmänna val och folkomröstningar. De är då underkastade vallagens bestämmelser. Detta framgår av instruktioner och handböcker inom utrikesförvaltningen. I direkt anslutning till val och röstmottagning kan kanslilokalerna givetvis inte utnyttjas för opinionsbildning.
frs · GQ121271 · 2003-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1271 om utvärdering av avregleringens effekter har frågat mig om jag avser att ge besked om en eventuell utvärdering av avregleringens och bolagiseringens effekter. Frågan är bland annat ställd mot bakgrund av att , inom service och kommunikation, har efterfrågat en utvärdering av avregleringen inom området för den statliga infrastrukturen. Regeringen arbetar fortlöpande med att fånga upp effekterna av genomförda avregleringar och att skapa lämpliga instrument för att vårda marknader som öppnats för konkurrens. De enskilda sektorerna har emellertid olika karakteristika, problem och förutsättningar. Förhållandena och utvecklingen på det internationella planet ser vidare olika ut för olika sektorer. Det kan därför vara svårt att dra generella slutsatser om avregleringspolitikens effekter. Det är självfallet viktigt att, så som sker, fortlöpande följa upp effekterna sektor för sektor. Regeringen anser dock att det är av värde att även få en samlad bild av resultatet av de utvärderingar som har gjorts över de avreglerade sektorerna och avser därför att initiera att en sådan översyn görs.
frs · GQ121272 · 2003-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1272 om och socialt ansvar har frågat mig vad jag avser att göra för att försäkra mig om att tar sitt sociala ansvar med anledning av att man bjudit kunder på gratis drink. Jag har varit i kontakt med företrädare för som förvissat mig om att Casino Cosmopol, som är ett dotterbolag till , upphörde med att erbjuda gratis drinkar till vissa kunder då det stod klart att detta kunde strida mot alkohollagen (1994:1738). Som största aktör på spelmarknaden är Svenska Spels agerande av stor betydelse, och bolagets sociala ansvar är fastställt i bolagsordningen. Mot denna bakgrund avser jag inte vidta några åtgärder i frågan.
frs · GQ121273 · 2003-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1273 om ersättning till borgerliga vigselförättare har frågat mig vad jag avser att göra för att ersättningen till borgerliga vigselförrättare ska höjas till "en anständig nivå". Som anför i sin fråga pågår en översyn av de ersättningsregler som gäller för särskilt förordnade vigselförrättare och registreringsförrättare. En promemoria där olika alternativa vägar tas upp har remitterats. Remissvaren håller på att analyseras. Det är min förhoppning att regeringen ska kunna ta ställning till hur reglerna bör ändras.
frs · GQ121274 · 2003-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1274 om arbetslösa i Ja till har frågat om jag avser att tydliggöra reglerna för vilka arbetsuppgifter som kan anses lämpliga i arbetslöshetsförsäkringens mening. konstaterar att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring med både rättigheter och skyldigheter. Hon ifrågasätter dock om det är rimligt att ställa krav på att de arbetslösa ska tvingas delta i verksamheter som tar tydlig politisk ställning. Frågan ställs mot bakgrund av att det i medierna har framkommit uppgifter om att arbetslösa erbjudits arbete i en Ja till . Enligt har AMS sagt att regelverket för hur man inom arbetslöshetsförsäkringen bedömer om ett arbete är lämpligt eller ej inte innehåller några undantag för sådan verksamhet. Det innebär, enligt , att den som tackar nej till sådant erbjudande kan förlora sin rätt till arbetslöshetsersättning. Det leder till två alternativ anser : Antingen att sökanden kan tvingas ta arbete i strid mot sin egen uppfattning eller att arbetsförmedlingen skulle ägna sig åt åsiktsregistrering för att undanta vissa arbetssökande från vissa arbetsuppgifter. Det är angeläget att lediga arbeten anmäls till arbetsförmedlingen så att arbetssökande får information om vilka lediga arbeten som finns. Den arbetslöse har då möjlighet att själv ta kontakt med arbetsgivaren och söka det arbete han eller hon önskar. En annan fråga är vilka arbeten arbetsförmedlingen ska föreslå den sökande respektive anvisa den sökande till. En tredje fråga är vilka effekter detta har på arbetslöshetsförsäkringen. Det finns personer som av ideologiska skäl inte kan tänka sig arbete inom försvarsindustrin, inte vill arbeta med djurhållning eller inom livsmedelsindustrin. Det finns de som av religiösa eller politiska skäl inte kan tänka sig arbete i vissa organisationer. Jag tror emellertid att det är angeläget att sökanden och arbetsförmedlaren kan ha en öppen dialog om vilka arbeten som kan passa den sökande utan att detta uppfattas om åsiktsregistrering. Förmedlaren kan ju inte på förhand veta hur sökande tänker. Det kan också vara en viss skillnad i att delta direkt i produktionen eller kampanjen eller att städa på kontoret. är det viktigt att sökanden inte med en risk för nedsättning av arbetslöshetsersättningen av ekonomiska skäl känner sig tvungen att ta arbetsuppgifter i strid mot sin klart uttalade övertygelse. I det ligger att man inte ska behöva redovisa sin politiska uppfattning. Det kan i många fall räcka med att personen uttrycker ett motstånd mot att arbeta i någon politisk organisation, alltså inte ens i den vars uppfattning man delar. Det är min erfarenhet att arbetsförmedlingen i de allra flesta fall hanterar den här typen av frågor på ett balanserat sätt inte minst för att de aktuella arbetsgivarna hellre anställer personer som delar den ideologiska grunden för organisationens eller företagets verksamhet. Mot denna bakgrund finner jag därför ingen anledning att vidta någon särskild åtgärd med anledning av frågan.
frs · GQ121275 · 2003-08-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1275 om mc-gäng och prostitution har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att klarlägga sambandet mellan prostitution, trafficking och mc-gäng. Det är min övertygelse att vi med all kraft måste bekämpa den exploatering som sexhandeln innebär. Ett stort steg framåt som vi i har tagit är att kriminalisera köp av sexuella tjänster. På detta sätt har vi möjlighet att ingripa mot sexhandeln och ge en tydlig signal om att köp av sexuella tjänster är helt oacceptabelt. Regeringen vidtar också en rad åtgärder för att effektivisera bekämpningen av människohandel. Jag har inte möjlighet att här redogöra för dem alla, men vill i alla fall nämna den straffbestämmelse om människohandel för sexuella ändamål som trädde i kraft och som är ett viktigt verktyg för polis och åklagare, både i det nationella och internationella arbetet. Det ligger i sakens natur att brottslighet av detta slag måste bekämpas i nära samarbete med myndigheter i andra länder, vilket är orsaken till att regeringen prioriterar det internationella samarbetet högt. Inom polis- och åklagarväsendet ökar erfarenheterna av och medvetenheten om att organiserad brottslighet sker i många former och även kan bestå i människohandel. I de län där kriminella mc-gäng etablerat sig har polisen avdelat särskild personal för att störa och kartlägga gängens verksamheter. har det nationella ansvaret för det kriminalunderrättelsearbete som bedrivs mot de kriminella mc-gängen. Det ingår självklart i polisens arbete att kartlägga hur brottsligheten ser ut och att lagföra all allvarlig brottslighet, inklusive människohandel.
frs · GQ121276 · 2003-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1276 om hanteringen av EU:s förslag till ny grundlag har frågat statsministern om hur regeringen avser att redovisa sina förslag till synpunkter på det europeiska konventets resultat inför ett möte . Frågan har överlämnats till mig. Regeringen är, precis som vid tidigare revideringar av , angelägen om ett nära samråd med för att skapa så bred samsyn som möjligt kring aktuella förändringar. En departementspromemoria om konventets resultat är på remiss. anordnar en öppen utfrågning om konventet som jag deltar i. En regeringsskrivelse om svenska utgångspunkter inför regeringskonferensen ska överlämnas till . Vid ett informellt utrikesministermöte i del Garda kommer ordförandeskapet att rapportera om sin syn på läget inför regeringskonferensen. Tanken är att vi vid mötet ska diskutera förhandlingsarbetets uppläggning. Någon substansförhandling kommer emellertid inte att äga rum . inleds ju formellt först . Jag kommer att på vanligt sätt informera inför det informella ministermötet. Som bekant kan ju ett informellt möte inte fatta några beslut. Det italienska ordförandeskapet vill driva på processen mot enighet kring ett nytt fördrag så fort som möjligt. Man genomför bland annat bilaterala tjänstemannagenomgångar kring konventets resultat med samtliga nuvarande och nya medlemsländer. Vi har från svensk sida förklarat våra problem med en alltför snabb process. Vi har från regeringens sida, tillsammans med bland annat de övriga nordiska och baltiska regeringarna, pekat på behovet av en nationell förankringsprocess mellan konventet och regeringskonferensen. Vi är nu inne i en sådan "reflektionsperiod", om än inte så lång som vi hade kunnat önska oss. Den inledande fasen av regeringskonferensen lär främst bli inriktad på procedurfrågor och en analys av de förslag som konventet inte hunnit behandla särskilt ingående. Jag är övertygad om att förhandlingsarbetet inte kommer in i något mer avgörande skede förrän . Då utgår jag ifrån att har hunnit behandla regeringens skrivelse om konventets resultat och att regeringen ska ha en tydlig bild av mening i dessa viktiga frågor.
frs · GQ121277 · 2003-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1277 om psykiatrisk tvångsvård har frågat mig om jag avser att se över riktlinjerna för tvångsomhändertagande för psykiatrisk tvångsvård, och om nödvändigt, revidera dem. Jag utgår från att med riktlinjer avser författningar som regering och riksdag beslutar om. Jag kommenterar därför inte närmare de riktlinjer som beslutas av berörda myndigheter. Vården för psykiskt sjuka regleras i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. I lagen beskrivs de förutsättningar som ska gälla för tvångsvården. Bland annat klargörs att tvångsvård endast får ges om patienten lider av en allvarlig psykisk störning, patienten på grund av sitt psykiska tillstånd och sina personliga förhållanden i övrigt har ett oundgängligt behov av psykiatrisk vård som inte kan tillgodoses på annat sätt än genom kvalificerad psykiatrisk dygnetruntvård, och patienten motsätter sig sådan vård eller att det till följd av patientens psykiska tillstånd finns grundad anledning att anta att vården inte kan ges med hans samtycke. Behovet av vård ska prövas av två av varandra oberoende läkare, en som utfärdar vårdintyg och en som beslutar om intagning. Intagningsbeslut fattas av en chefsöverläkare, eller av en erfaren specialist inom psykiatri till vilken chefsöverläkaren överlåtit uppgiften. Patienten får hos länsrätten överklaga beslutet om intagning för tvångsvård. Finner chefsöverläkaren att patienten bör ges tvångsvård utöver , ska han ansöka hos länsrätten om medgivande till sådan vård. Med ett sådant medgivande får vården pågå räknat från intagningsbeslutet. För ytterligare förlängning fordras medgivande genom ny rättslig prövning. I detta sammanhang bör också nämnas att patienten närsomhelst kan ansöka om att tvångsvården ska upphöra och att ansvarig läkare utan dröjsmål ska ta ställning till patientens begäran. Ett avslagsbeslut på en begäran om tvångsvårdens upphörande kan överklagas hos länsrätten. En sådan ordning ska borga för patientens rättssäkerhet. är expert- och tillsynsmyndighet på hälso- och sjukvårdsområdet och har till uppgift att genom normering, tillsyn och kunskapsförmedling se till att huvudmän och yrkesverksamma verkar i enlighet med lagstiftarnas intentioner. För detta ändamål har bland annat utfärdat föreskrifter och allmänna råd om psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård (SOSFS 2000:12 [M]). Syftet med tvångsvården är att se till att den som har ett oundgängligt behov av sådan vård blir i stånd att frivilligt medverka till fortsatta stöd- och behandlingsinsatser. Enligt mitt förmenande är lagstiftningen tydlig på detta område. Jag har därför inte för avsikt att nu se över bestämmelserna om tvångsomhändertagande för psykiatrisk vård.
frs · GQ121278 · 2003-08-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1278 om stridsbåtar från försvaret har frågat mig om jag är beredd att skjuta upp verkställandet av de beslut som regeringen fattade och rörande Försvarsmaktens lån av stridsbåtar till till dess att hunnit behandla de förslag revisorer lämnade till angående Försvarsmaktens avveckling av överskottsmateriel (2002/03:RR18). Jag har svarat på en liknande fråga från de (fråga 2002/03:1100). Jag vill inledningsvis understryka att bedriver en värdefull verksamhet som bidragit till att rädda många liv på våra svenska vatten. Av avgiftsförordningen (1992:191) följer att en myndighets avgifter för att tillhandahålla vissa varor och tjänster ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. För Försvarsmakten gäller även förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. Av den nya förordningen framgår att full kostnadstäckning ska uppnås om stödet inte lämnas till en annan statlig myndighet. Kravet på full kostnadstäckning omfattar därför även Försvarsmaktens tillhandahållande av båtar för sådan verksamhet som bedriver Regeringen har beslutat att Försvarsmakten får låna ut upp till 13 båtar till och detta utan krav på full kostnadstäckning fram till och med . Anledningen till att detta undantag beviljats var att regeringen ville ge en möjlighet att diskutera ersättning med mera med den sjöräddningsansvariga myndigheten, . Regeringen bedömde att var en lämplig tid för detta. I ett beslut avslog regeringen en framställning från om förlängning av undantaget från full kostnadstäckning. I ett beslut avslog regeringen framställningar från Länsstyrelserna i , och om ändring av beslutet . ansvarar för att det finns tillräckligt med enheter för att kunna uppnå de sjöräddningsmål som regering och riksdag ställer. ska således bedöma om det finns ett behov av de insatser som kan bidra med. I beslutet förklarade regeringen att om det föreligger en risk att målen inte kan uppnås utan det stöd som kan ge ska vidta åtgärder för att avhjälpa problemet. Regeringens ställningstagande att inte medge ett förlängt undantag från bestämmelserna i avgiftsförordningen och förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet avseende full kostnadstäckning innebär inte ett ställningstagande avseende behovet av verksamhet. Det är uppgift att avgöra detta. Regeringen förutsätter att som ännu återstår till undantaget löper ut fullgör denna uppgift och vidtar åtgärder om det bedöms nödvändigt. Regeringen kommer att noggrant följa frågan. Regeringen har givit i uppdrag att beskriva och analysera nuvarande sjöräddningsverksamhet med avseende på ingående aktörer, beredskapsnivå och geografisk täckning. I de avseenden förbättringar kan göras ska förslag lämnas till sådana. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser i övrigt inte att vidta några åtgärder.
frs · GQ121279 · 2003-08-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1279 om stödområdesindelningen i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för en mera ändamålsenlig stödområdesindelning i . Enligt motion 2001/01:MJ255 bör stödområde 2B i överföras till stödområde 2A. Stödområde 2B i omfattar sammanlagt tio församlingar i , och kommuner. Med anledning av motionen föreslog utskottet att regeringen i samband med det fortsatta arbetet med den framtida jordbrukspolitiken bör pröva möjligheterna att få till stånd en mera ändamålsenlig stödområdesindelning i (2001/02:MJU15). Den nuvarande stödområdesindelningen för det nationella stödet till jordbruket i norra har varit oförändrad sedan blev medlem i EU. Stödområdesindelningen och stödets nivå för respektive område framgår av beslut om systemet för långsiktigt stöd på nationell nivå till jordbruket i de nordliga områdena i (96/228/EG). Områdesindelningen överensstämmer med den som tillämpats . Det har i stort sett förekommit riksdagsmotioner om ändringar av indelningen i stödområden. redovisade ett regeringsuppdrag om en samlad utvärdering och översyn av de regionala stöden till jordbruket. I samband med översynen inkom flera skrivelser med förslag om gränsjusteringar i det nationella stödområdet. Verket ansåg då att det system som infördes i samband med EU-inträdet i allt väsentligt fungerar på avsett sätt. Verket lämnade därför inga förslag om justeringar av områdesgränserna i det nationella stödet. Huvuddelen av stödet till jordbruket i norra består av stöd och ersättningar inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Dessa av EU medfinansierade stöd kompletteras av det nationella stödet som är direkt kopplat till produktionen. Av det nationella stödet går större delen, , till mjölkproduktionen. pågår en halvtidsutvärdering av miljö- och landsbygdsprogrammet som ska redovisas (dir. 2002:109). Vidare pågår analysarbete om konsekvenserna av beslutet om reformering av EU:s jordbrukspolitik, vilket kan få konsekvenser även för jordbruket i norra . Regeringen bereder frågan om stödområdesindelningen i i enlighet med miljö- och jordbruksutskottets betänkande (bet. 2001/02:MJU15). Regeringen är emellertid inte beredd att lägga fram förslag om ändringar i stödområdesindelningen innan halvtidsutvärderingen av miljö- och landsbygdsprogrammet redovisats samt analysen av konsekvenserna av det jordbrukspolitiska reformbeslutet och dess nationella tillämpning genomförts.