frs · GR12334 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:334 om jämställdhet som ett kvalitetskriterium inom högskolan har frågat mig vad jag avser att göra för att jämställdhet ska bli ett tydligt och reellt kvalitetskriterium inom utbildning och forskning vid universitet och högskolor. Den fråga som tar upp är mycket viktig. Jämställdhet vid våra lärosäten krävs för att högskolan ska ses som en drivkraft för modernisering och förnyelse i samhället. Det är en fråga om legitimitet inför omvärlden och om kvalitet i den högre utbildningen och forskningen. Regeringens arbete för ökad jämställdhet inom högskolan fokuserar på flera olika aspekter. Det handlar till exempel om jämn könsfördelning bland studenter, doktorander och personal, om fler kvinnor på ledande positioner och om kunskap om jämställdhet och genusperspektiv. I arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald @ en uppföljning av utvärdering /2000 (2003:31 R) @ konstaterar verket att framsteg har gjorts i jämställdhetsarbetet och att medvetenheten kring frågorna har ökat. Jag ser positivt på den utveckling som har skett sedan den förra utvärderingen. Inte minst viktigt, i ett långsiktigt perspektiv, är andelen kvinnor inom forskarutbildningen. Könsfördelningen där ger en bild av vilka som kommer att undervisa framtida studenter och vara våra främsta forskare. Läsåret (2001/02) utgjorde kvinnorna av de nyantagna doktoranderna. Andelen kvinnor bland dem som disputerar har ökat med och är nu uppe i . Den förbättrade könsfördelningen lägger grunden för en mer jämlik rekrytering av forskare, men fråntar på inget sätt universiteten och högskolorna ansvaret för att aktivt verka för att det blir fler kvinnor bland forskarna och lärarna vid våra lärosäten. Universitet och högskolor ska enligt 1kap. 5§ högskolelagen (1992:1434) i sin verksamhet alltid iaktta och främja jämställdhet. Även i lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan ställs krav på ett aktivt främjande arbete för lika rättigheter oavsett exempelvis könstillhörighet. I högskoleförordningen (1993:100) och i regleringsbrev har regeringen på flera punkter förtydligat lärosätenas ansvar och pekar också på behovet av ökad jämställdhet för att främja kvaliteten inom utbildning och forskning. Ett exempel på detta är att jämställdhets- och genuskunskap ska ingå i den högskolepedagogiska utbildning för lärare som regeringen ställer krav på. Regeringen har också fastställt rekryteringsmål för huvuddelen universitet och högskolor beträffande andelen kvinnliga professorer. Att jämställdhet är en viktig kvalitetsaspekt återspeglas också i de återkommande nationella kvalitetsgranskningar som genomför. I dem ingår jämställdhet som ett kriterium när bedömargrupperna granskar ett ämne, ett program eller ett lärosätes kvalitetsarbete. Även ovan nämnda rapport från är ett tydligt exempel på hur jämställdhet som kvalitetsaspekt uppmärksammas. Kvaliteten inom den högre utbildningen är en av de viktigaste faktorerna för sysselsättning och tillväxt, den sociala och kulturella utvecklingen och för att fördjupa vår demokrati. Jämställdhet är en betydelsefull aspekt i kvalitetsarbetet och något som regeringen uppmärksammar och arbetar för. Jag vill emellertid peka på att i detta arbete bär framför allt universiteten och högskolorna själva ett stort ansvar. För att integrera jämställdhet i verksamheten och lyfta fram genusperspektivet krävs ett medvetet och långsiktigt arbete vid varje lärosäte. Det är ett ansvar som åligger såväl högskolans ledning som dess lärare.