ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12208 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:208 om tillförlitligheten i pendeltågssystemen undrar vilka åtgärder som är vidtagna för att tågresenärerna inte ska råka ut för problem och vilka ytterligare åtgärder jag är beredd att vidta. De åtgärder som och övriga järnvägssektorn vidtog med anledning av bidrog till att förseningarna minskade med 10,jämfört med . satsning möjliggjordes genom att regeringen omfördelat medel till drift och underhåll. Jag både tror och hoppas att anslag för drift och underhåll nu ligger på en nivå som möjliggör ett effektivt förebyggande underhåll. redovisade hur åtgärdsprogrammet i har genomförts och åtagandena uppfyllts. har bland annat satsat extra på att förstärka det förebyggande underhållet. Växlar, signalsystem, kontaktledningar och spår har åtgärdats. Dessutom satsades på att förstärka beredskapen. Snöröjningen har exempelvis tilldelats mer resurser och styrningen av snöröjningsåtgärder har förbättrats. Operatörerna har å sin sida avsatt till förbättrat underhåll av fordon och anläggningar för trafikinformation med mera. Man har också ökat kapaciteten för avisning och hjulsvarvning. Operatörernas resegaranti som innebär att alternativa transporter ställs till förfogande för att nå slutstationen uppges i återrapporteringen fungera väl. Punktlighetsarbetet måste bedrivas långsiktigt och ha resenären i fokus. Jag vet att järnvägssektorn fortsätter att arbeta med att förbättra sina strategier för underhåll. Trafikplanering, driftledning och trafikantinformation är andra prioriterade områden. En bidragande orsak till punktlighetsproblemen är att fler tåg trängs på spåren. Detta är i grunden en positiv utveckling. Det visar att fler också vill resa med tåg. Regeringen kommer att besluta om framtidsplan för järnvägsinvesteringar. Den satsning på järnväg som kommer att göras innebär att flaskhalsar byggs bort. Därmed ökar förutsättningarna för en punktlig och tillförlitlig järnvägstrafik. Jag följer med stort intresse järnvägssektorns fortsatta arbete med förbättrad punktlighet och service till resenärerna.
frs · GR12210 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:210 om organdonation har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka benägenheten hos svenska folket att donera organ för transplantation. Som frågeställaren nu säkert känner till överlämnade utredaren rapporten räddar liv till mig. Rapporten innehåller en rad förslag som syftar till att öka tillgången på organ för transplantation. Hit hör bland annat inrättandet av ett nationellt råd för organdonation, att en särskild donationsansvarig läkare ska finnas på varje intensivvårdsavdelning samt olika förslag som ska underlätta för den enskilde att dokumentera sin inställning till organdonation. Rapporten ska nu remissbehandlas och därefter beredas i sedvanlig ordning.
frs · GR12211 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:211 om privatekonomi har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att gymnasieeleverna ska få kunskaper i privatekonomi. Gymnasieskolans uppgift är att kvalificera eleverna i tre avseenden @ för deltagande i ett demokratiskt samhällsliv, för ett utvecklande arbetsliv, och för vidare studier. Gymnasieskolan har också till uppgift att utveckla eleven som individ, det vill säga utveckla personligheten, skapa intresse för kultur och humaniora samt ge individen en allmän medborgerlig bildning. Dessa omfattande krav på gymnasieskolan innebär att det råder en stoffträngsel och att nya generella uppgifter inte kan introduceras utan att andra uppgifter minskar i omfattning eller utgår. Exempel på område som konkurrerar om utrymme bland kärnämnena är bland annat privatekonomi. finns ingen generell kursplan i privatekonomi. Möjlighet finns dock att inom en rad ämnen @ kärnämnen såväl som andra ämnen @ behandla privatekonomiska frågeställningar. 2000 hade bland annat i uppdrag att utreda hur de obligatoriska kärnämneskurserna skulle utformas. föreslår att en kärnämneskurs om 50 gymnasiepoäng införs i historia men därutöver föreslås inga förändringar i kärnämnesutbudet. Regeringen avser att lämna en proposition med anledning av förslag.
frs · GR12212 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:212 om tolkningen av har frågat mig om jag är beredd att verka för en omformulering av artikel 1:3 i det Allmänna tjänstehandelsavtalet, GATS (General on Trade in Services). Artikel 1:3 i GATS anger att tjänster som tillhandahålls i samband med utövandet av offentliga funktioner inte omfattas av avtalet. fastslås att sådana offentliga tjänster som levereras "på kommersiella grunder eller i konkurrens med en eller flera tillhandahållare av tjänster" inkluderas i GATS. GATS tillkom i syfte att främja ökad öppenhet för handeln med tjänster, på samma sätt som redan finns för handeln med varor. Det byggde på en insikt om att tjänstehandeln har allt större betydelse för tillväxt och utveckling i alla länder. Utgångspunkten för avtalet var att länder ska reducera diskrimineringen mellan olika privata tjänsteleverantörer på basis av nationalitet. Det handlar i grunden om att länder bör undvika, i de fall då inhemska privata tjänsteleverantörer agerar på en viss marknad, att skydda dessa leverantörer från utländsk konkurrens. GATS tar således inte sikte på balansen mellan privat och offentligt, utan handlar om villkoren mellan inhemska och utländska privata konkurrenter. Artikel 1:3 kunde ha formulerats bättre och tydligare. Definitionen av vad som utgör offentliga tjänster i artikel 1:3 är en kompromiss mellan de 124 länder som slöt överenskommelsen om 1994. Men sannolikheten att dagens 148 WTO-medlemmar skulle enas om en ny och bättre skrivning är liten. I stället riskerar vi att få en ännu oklarare formulering om artikeln öppnas för omförhandling. Inget annat land i WTO har heller uttryckt önskemål om att omförhandla artikel 1:3. Huruvida avtalet i praktiken omfattar statliga och kommunala tjänster avgörs inte enbart av artikel 1:3 utan även av utformning. GATS är ett flexibelt avtal. Varje land kan välja vilka av de egna tjänstesektorerna som ska vara öppna för utländsk konkurrens och omfattas av avtalets regler om att inte diskriminera mellan inhemska och utländska tjänster och tjänsteleverantörer. Dessutom kan olika former av begränsningar för öppenheten skrivas in i enskilda sektorer. I linje med detta har exempelvis inte gjort, och avser inte att göra, några åtaganden i GATS om öppenhet för utländska tjänsteleverantörer på utbildnings- och sjukvårdsområdet. är en liten öppen ekonomi som är starkt beroende av att kunna exportera och importera tjänster. GATS är därför viktigt för vår tillväxt och välfärd. Men i vilken grad vi bör tillåta såväl inhemska som utländska tjänsteleverantörer att konkurrera på den svenska marknaden avgör riksdag.
frs · GR12213 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:213 om mångfalden i offentlig sektor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för invandrare och människor med utländsk bakgrund att få arbete i statsförvaltningen. Inledningsvis vill jag hålla med om att diskrimineringen av invandrare är ett resursslöseri för samhället och måste bekämpas med all kraft. En effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att kunna komma till rätta med diskriminering. Lagen mot diskriminering i arbetslivet har gett Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) bättre förutsättningar att förebygga och motverka etnisk och religiös diskriminering. Bland annat har antalet anmälningar inom arbetslivet till DO femdubblats och alltfler får upprättelse. Att öka den etniska och kulturella mångfalden på alla nivåer inom statsförvaltningen är en särskilt prioriterad fråga för staten som arbetsgivare . De enskilda myndigheterna måste ta ett långt större ansvar på detta område. I regeringsförklaringen fastställs att sysselsättningen måste öka bland utrikes födda och att staten ska vara ett föredöme som arbetsgivare. Andelen statsanställda som är utrikes födda är för låg. ifrågasätter om det är brist på förvaltningskunskap som gör att utländska akademiker inte anställs i statsförvaltningen. För mig är det angeläget att höja förvaltningskunskapen generellt inom statsförvaltningen. Därför satsar regeringen på att stärka kompetensen inom detta område hos såväl handläggare som chefer i statliga myndigheter. Den preparandutbildning som regeringen har givit () i uppdrag att förbereda vänder sig särskilt till akademiker med kunskaper i andra språk och kulturella förhållanden. Detta gäller inte bara arbetslösa akademiker utan samtliga med denna bakgrund och intresse av att arbeta i staten. Utbildningen har två syften, dels att förbereda redan välutbildade medborgare på kvalificerat arbete inom staten, dels att öka statliga arbetsgivares förmåga att värdera olika kompetenser i anställningsbeslut och organisation av arbete. Utbildningen ska på detta sätt underlätta för statliga arbetsgivare att öka den etniska och kulturella mångfalden i organisationen. För att driva på arbetet med att främja etnisk och kulturell mångfald ska myndigheterna redovisa mål på området i årsredovisningen . Regeringen följer också upp myndigheternas arbete för att öka den etniska och kulturella mångfalden i mål- och resultatdialogen. För att regeringen ska kunna förvissa sig om att utvecklingen går åt rätt håll ska fortsätta uppföljningen av andelen utlandsfödda i statsförvaltningen. För att ta fram ytterligare underlag för regeringens insatser ska i samråd med DO kartlägga och analysera myndigheters arbete med handlingsplaner för att främja den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda. Statliga myndigheter skulle vara bättre rustade för dagens och morgondagens medborgarbehov om de hade en större etnisk mångfald bland sina medarbetare. Jag kommer att med kraft driva frågan för att åstadkomma en förändring.
frs · GR12214 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:214 om öronmärkta pengar till väg 73 de har frågat finansminister om han är beredd att öronmärka pengar för utbyggnaden av väg 73. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen gav , och länen i uppdrag att upprätta förslag till långsiktsplaner för transportinfrastrukturen för perioden 2004@2015. Regeringen angav i uppdraget att en utbyggnad av väg 73 mellan och skulle ingå i länsplanen för . , och länen redovisade sina planförslag . I länsplaneförslaget från ligger utbyggnaden av väg 73 mellan och inplanerad åren 2009@2012. Regeringens uppgift nu är att granska och fastställa de nationella planerna samt att besluta om slutliga planeringsramar till länen. Det är sedan uppgift att fastställa planen. Utgångspunkt för regeringens granskning är de transportpolitiska målen.
frs · GR12215 · 2003-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:215 om plundring av irakiska kulturföremål har frågat mig om jag avser att verka för att inför ett förbud mot import av kulturföremål från som lämnat landet i strid med irakisk lag eller FN-sanktionerna. Inledningsvis vill jag framhålla att skyddet av det irakiska kulturarvet är en angelägenhet för hela världen. Från svenska statens sida har flera insatser gjorts och görs på detta område sedan FN-sanktionerna infördes . Regeringen beslutade att skulle ansluta sig till Unescokonvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtande av äganderätt till kulturegendom. På mitt initiativ antog EU: s kulturministrar även en deklaration om vikten av gemensamma åtgärder för att förhindra bortförande och vidare förstörelse av kulturarv. I deklarationen framhåller ministrarna vikten av att skydda det irakiska kulturarvet. Med anledning av händelserna i antog en resolution, 1483 (2003). Enligt artikel 7 i resolutionen ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att underlätta att irakiska kulturföremål samt andra föremål av arkeologisk, historisk, kulturell, vetenskaplig och religiös betydelse, som olagligt förts bort från , Nationella bibliotek och andra platser i sedan antagandet av resolution 661 (1990) , återlämnas till irakiska institutioner. Enligt resolutionen ska staterna även införa ett förbud mot handel och överlåtelse av sådana föremål samt föremål där det finns skälig anledning att misstänka att de olagligt förts bort. Med anledning av detta har EU antagit förordningen Rådets Förordning (EG) nr1210/2003 av om vissa specifika begränsningar av de ekonomiska och finansiella förbindelserna med . Förordningen innebär bland annat ett förbud mot införsel och utförsel av de aktuella kulturföremålen till EU. Mot denna bakgrund @ antagandet av Unescokonventionen, FN:s resolution och EU:s förordning @ finns i praktiken ett förbud mot import av kulturföremål från som lämnat landet i strid med irakisk lag och eller FN-sanktionerna.
frs · GR12216 · 2003-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:216 om publicering av kyrkoskatter på nätet har frågat mig vad jag avser att göra för att undvika att kriminell aktivitet i syfte att stjäla och illegalt föra ut kulturföremål ur landet underlättas. Frågan är föranledd av att publicerat en databas på Internet kallad Medeltidens bildvärld, med fotografier av unika medeltida föremål i svenska kyrkor och museer. Syftet med utställningen är att göra detta värdefulla kulturarv känt och uppskattat hos en bred allmänhet. Som frågeställaren framhåller är webbplatsen också en värdefull resurs för alla intresserade. Det är museets ambition att utställningen ska vara ett pedagogiskt arbetsmaterial för skolan, en resurs för forskare och för kulturmiljövården, samt ett nationellt uppslagsverk för utforskning av svensk medeltidskonst i hela landet. Enligt vad jag har erfarit har publiceringen av databasen skett i samråd med företrädare för Polisen, , , och . Det finns ingen anledning för mig att ha synpunkter på den bedömning som gjort i samråd med dessa berörda instanser. När det gäller den övergripande fråga som tar upp om illegal hantering av kulturföremål, vill jag framhålla att regeringen ratificerade Unescokonvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtelse av kulturegendom. Inom den särskilda internationella organisationen () antogs 1995 en konvention om återlämnande av stulna och olovligt exporterade kulturföremål. Regeringen har uttalat att bör ansluta sig till denna konvention. En särskild utredare kommer att tillsättas med uppdrag att föreslå den lagstiftning som krävs för en svensk anslutning till konventionen. höll särskilda överläggningar med berörda myndigheter och institutioner i frågan om olaglig utförsel av kulturföremål. Med anledning av det som framkom vid dessa överläggningar beslutade regeringen att tilldela ett särskilt stöd på för att stärka museets samarbete med . Vidare fick i uppdrag att i samråd med , , , och se över de insatser som görs för att förhindra olaglig utförsel av äldre kulturföremål. I uppdraget ingick bland annat att analysera eventuella problem med tillämpningen av gällande regler och att undersöka hur samarbetet mellan berörda institutioner kunde utvecklas. Den redovisning av uppdraget som lämnade kommer att ingå som en del i det fortsatta arbetet.
frs · GR12217 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:217 om propaganda i muslimska länder har frågat mig om vilka åtgärder som jag är beredd att vidta i internationella sammanhang för att motverka den propaganda som sprids i de muslimska diktaturerna och som leder till förtryck och förföljelse. Jag vill inledningsvis framhålla att det inte är möjligt att generalisera och förknippa fundamentalism, som leder till förtryck och förföljelse, med någon särskild religion. Det är i regel fråga om ett litet antal fanatiker, som inte har allmänt stöd och därför ofta använder våld och repressalier. Den överväldigande majoriteten i alla länder, oavsett religionstillhörighet, tar bestämt avstånd från religiös fanatism och från övergrepp som motiveras med religiösa skäl. Okunnighet och främlingskap utgör en grogrund för fanatism. Därför är en förtroendefull dialog med muslimska länder ett viktigt sätt att motverka den propaganda som ger exempel på. Dialogen för människor närmare, bidrar till förståelsen mellan kulturerna och ökar respekten för andras uppfattningar. inledde en dialog med muslimska länder som innebar en rad kontakter och möten. Efter EU-medlemskap fortsätter dialogarbetet särskilt inom Barcelonaprocessen, det vill säga EU:s samarbete med . Som exempel kan nämnas att tog initiativet till det handlingsprogram för dialogen mellan kulturer och civilisationer, som Barcelonaprocessens utrikesministrar antog i . Ett konkret exempel på det fortsatta svenska dialogengagemanget är i , som invigdes . Det har till uppgift att främja ökade vetenskapliga, kulturella och andra kontakter mellan och länderna i och . Institutet ska också utgöra en mötesplats för dialog mellan och . har också inrättat ett center vid generalkonsulatet i , som är ett annat viktigt instrument i vår dialog med de muslimska länderna. deltar vidare i de konsultationer som pågår inom EU om en fördjupad dialog med arabvälden. Bakgrunden är att i , på förslag av de nordiska och baltiska statsministrarna, gav kommissionen och höge representanten i uppdrag att utarbeta förslag om hur EU:s dialog med skulle kunna stärkas. Dessa förslag kommer att föreläggas . Avslutningsvis vill jag nämna att regeringen lämnar ekonomiskt stöd till olika projekt med dialoganknytning, bland annat en konferens om religionens roll i konflikter, som kommer att hållas i och arrangeras av Kristna Råd i samarbete med Muslimska Råd och Judiska .
frs · GR12218 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:218 om kvinnors asylskäl har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att avhjälpa den bristande förmågan hos våra myndigheter att "se och erkänna" kvinnors asylskäl. Som bakgrund till frågan anger att den bestämmelse i utlänningslagen som uppställer ett skydd för personer som "på grund av sitt kön eller homosexualitet känner en välgrundad fruktan för förföljelse" sällan tillämpas. Det är riktigt, som säger, att bestämmelsen i utlänningslagen sedan den infördes har kommit att tillämpas i ett begränsat antal ärenden (3kap. 3§ första stycket 3). Detta bekräftas av den analys och utvärdering av bestämmelsen och dess tillämpning som på regeringens uppdrag gjorde i samarbete med . I utvärderingen konstateras att i stället för skyddsbestämmelsen om förföljelse på grund av kön tillämpas andra bestämmelser i samma situationer, till exempel bestämmelsen om skydd vid risk för tortyr samt flyktingbestämmelsen. Som exempel kan nämnas att könsstympning av kvinnor och flickor snarare bedöms som tortyr än som förföljelse på grund av kön. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att bland annat föreslå de författningsändringar som är nödvändiga för att personer som känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön ska kunna betraktas som flyktingar enligt Genèvekonvention (dir.2002:49). Avsikten är inte att ändra utlänningslagens rekvisit för flyktingstatus utan att i lagen närmare ange förutsättningarna för en tolkning som inrymmer förföljelse på grund av kön och sexuell läggning. Utredaren ska enligt direktivet eftersträva en lösning som tydligt visar att förföljelse på grund av kön kan utgöra exempel på situationer där flyktingskap ska beviljas. I utredningen kommer också att ingå analyser av olika situationer, däribland sådant så kallat hedersrelaterat våld som nämner, som är specifika för kvinnor och som kan åberopas som asylskäl. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen fäster stor vikt vid att det finns en hög kompetens hos myndigheterna när det gäller genusfrågor och följer noga myndigheternas arbete för att höja personalens medvetande om de speciella problem som gäller för kvinnor i asylprocessen. Jag vet att det vid sidan av lagstiftningsarbetet pågår ett fortlöpande arbete med utbildningsinsatser i genusrelaterade frågor på utlänningsmyndigheterna. På uppdrag av regeringen har utarbetat riktlinjer för hur kvinnors asylskäl bättre ska uppmärksammas i asylprocessen. I riktlinjerna lyftes bland annat fram att de ärenden som rör kvinnors särskilda skyddsbehov är känsliga och förutsätter fullgod kompetens hos såväl utredare, tolk som offentligt biträde. I regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt att redovisa hur dessa riktlinjer genomförts inom myndigheten. redovisning visar att verkets arbete fortsätter. Genom det författningsarbete som inletts, de pågående utbildningsinsatserna samt utarbetandet av riktlinjer har viktiga steg tagits för att kvinnors asylskäl bättre ska uppmärksammas i asylprocessen. Jag kommer också fortsättningsvis att uppmärksamt följa utvecklingen i den här frågan som jag tycker är viktig.
frs · GR12219 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:219 om tolkning och rättssäkerhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att i första hand anlitar auktoriserade tolkar och att man i vart fall säkerställer att anlitade tolkar har erforderlig kompetens för sitt uppdrag. Regeringen verkar för att rättssäkerheten i myndigheternas beslutsfattande stärks och att kvaliteten i asylprocessen ska hålla en hög standard varvid kvalificerad tolkning och översättning är en viktig del. strävar efter att i första hand anlita auktoriserade tolkar och översättare. Tillgången på auktoriserade tolkar kan dock vara begränsad och det kan ibland vara svårt att få tillgång till auktoriserade tolkar som behärskar alla de språk som efterfrågas. kan då tvingas att använda sig av en icke-auktoriserad tolk för att kunna genomföra en asylutredning. Även om en icke-auktoriserad tolk används upprätthålls dock kravet på att endast tolkar med fullgod kompetens för uppdraget anlitas. Mot bakgrund av ovanstående ser jag ingen anledning att vidta någon särskild åtgärd, men avser att fortsatt följa frågan.
frs · GR12221 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:221 om polisens kunskaper i psykologi har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att öka polisens kunskaper i psykologi. Polisen måste i det dagliga arbetet ha såväl god kunskap som förståelse för hur människor agerar i svåra situationer. I den nya polisutbildningen som inrättades 1998 är därför psykologi ett genomgående tema under hela utbildningen. Eleverna får ur ett beteendevetenskapligt perspektiv lära sig hur människor fungerar och hur de reagerar vid till exempel ett ingripande eller när de själva blivit utsatta för brott. Sådana kunskaper är avgörande för att polisen ska kunna bedriva ett effektivt men rättssäkert arbete. Utöver de kunskaper i psykologi och beteendevetenskap som poliseleverna tillgodogör sig finns det i polisutbildningen även en särskild delkurs under termin fyra som omfattar psykiatri och psykisk ohälsa. Kursen innehåller bland annat utbildning om den lagstiftning som finns på området samt om vilka möjligheter och begränsningar som polisen har inom ramen för gällande lagstiftning. Dagens poliselever får alltså en omfattande utbildning på området. Det finns också kurser inom vidareutbildningen för poliser där detta tas upp. Jag ser därför inte att det finns skäl för regeringen att vidta några ytterligare åtgärder.