ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12934 · 2003-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:934 om EU:s asylpolitik har frågat utrikesministern om hon avser att verka för att bör förkasta den brittiska regeringens förslag om EU:s asylpolitik. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Först och främst vill jag tydliggöra, vilket jag också gjorde i svar på en riksdagsfråga i samma ärende , att det inte finns något förslag från den brittiska regeringen att ta ställning till. Detta är viktigt att ha i åtanke vid diskussioner kring tankarna om skyddszoner. De frågor ställer om innehållet i de brittiska idéerna, till exempel vilka urvalskriterier som kommer att gälla för de asylsökande, går dock inte att besvara mot bakgrund av avsaknaden av ett förslag. Jag har vid ett flertal tillfällen, såväl inom ramen för EU-samarbetet som i och svenska medier, sagt att jag ställer mig positiv till de delar av den brittiska regeringens tankar och idéer som syftar till att göra insatser i ursprungsländerna, att arbeta för regionala lösningar och skydd i närområdena, att stärka asylsystemen i transitländerna, att globalt förbättra hanteringen av asylprocessen, att minska antalet ogrundade asylansökningar och att bereda likartat skydd för dem som har behov av sådant. Jag ställer mig också bakom ett stärkt UNHCR som ges tillräckligt med resurser för sin verksamhet. Däremot anser jag inte att ett upprättande av skyddszoner är ett effektivt medel för att uppnå dessa resultat. Jag avvisar alltså tanken på att en person som anlänt till ett EU-land ska avvisas till en skyddszon och inte få sin sak prövad i det land han ansökte asyl. Regeringens mål är att fortsatt driva en human och solidarisk flyktingpolitik syftande till att nå skyddsbehövande personer. För detta syfte innehåller de brittiska tankegångarna element som är värda att ta fasta på och vidareutveckla. Detta gäller även den bakomliggande analysen att det överbelastade asylsystemet i EU måste reformeras och på ett bättre sätt balanseras med stärkta skyddsinsatser i ursprungsregioner och transitländer. Detta exemplifieras av det faktum att de asylmottagande länderna i väst lägger på de nationella asylsystemen för att hantera omkring 900000 asylsökande medan UNHCR erhåller för att globalt ge skydd och försörja 17 miljoner flyktingar. @ liksom övriga länder @ vill i grunden uppnå två syften med asylpolitiken: att skydda de skyddsbehövande och att kunna genomföra en effektiv och säker återvändandepolitik för de som fått avslag på sin asylansökan. För att uppnå dessa syften så måste uppenbarligen asylsystemet reformeras med bibehållen respekt för och ovan nämnda finansiella prioriteringar ändras hos de asylmottagande länderna.
frs · GQ12935 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:935 om andelen kvinnliga professorer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka andelen kvinnliga professorer. Den frågeställning som tar upp är mycket viktig. Bristande jämställdhet inom högskolan, som bland annat tar sig uttryck i ett mycket lågt antal kvinnliga professorer, är ett stort problem som även får återverkningar på det övriga samhället. Om högskolan ska ses som den drivkraft för modernisering och förnyelse i samhället, som åtminstone jag vill att den ska ses, måste det till en förändring. Det är en fråga om legitimitet inför omvärlden, men också om kvalitet i den högre utbildningen. Regeringen är uppmärksam på de brister i jämställdhet som finns inom flera områden i vårt samhälle och arbetar aktivt för att komma till rätta med dem. Bland annat kommer en jämställdhetspolitisk skrivelse att lämnas till där regeringens mål och insatser inom samtliga politikområden beskrivs och där en handlingsplan presenteras. Regeringen har som mål ställt upp att andelen kvinnliga professorer ska utgöra . För att underlätta måluppfyllelsen har regeringen också ställt upp mål gällande andelen nyrekryterade kvinnliga professorer för majoriteten universitet och högskolor. När regeringen för en första period 1997 satte upp rekryteringsmål var andelen kvinnliga professorer . Det är en klar förbättring, men inte alls tillfredsställande. Frågan om andelen kvinnliga professorer kan dock inte ses isolerad. För att bryta den sneda könsfördelningen inom högskolan krävs insatser på många områden. Universiteten och högskolorna ska enligt högskolelagen alltid främja och iaktta jämställdhet mellan män och kvinnor. Lärosätena ska till exempel beakta jämställdheten vid all rekrytering och redovisa målsättningar för jämn könsfördelning inom alla lärarkategorier. Även inom grundutbildningen ska åtgärder vidtas för att uppnå jämn könsfördelning. En viktig aspekt för ökad jämställdhet gäller ledarskapet. Regeringen har därför infört förordningsändringar som stärker vikten av att beakta jämställdhet vid rektorstillsättningar. Sexuella trakasserier liksom all annan form av trakasserier eller diskriminering är oacceptabel i högskolan. I syfte att motverka diskriminering tog regeringen initiativ till lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Lagen omfattar såväl grundutbildningsstudenter som doktorander och ställer höga krav på universitetens och högskolornas målinriktade arbete. I arbetet för ökad jämställdhet bär framför allt universiteten och högskolorna själva ett stort ansvar. Det krävs ett medvetet och långsiktigt arbete vid lärosätena.
frs · GQ12936 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:936 om civil meritvärdering har frågat mig på vilket sätt jag avser att lösa frågan om civilt meritvärde för värnpliktiga. På Försvarsdepartementet har en arbetsgrupp tillsatts med representanter från departementet, Försvarsmakten, och . Arbetsgruppen har till uppgift att ta fram ett underlag för regeringens samlade syn på civilt meritvärde. Arbetet innebär att gruppen ska definiera vad som menas med civilt meritvärde samt att presentera riktlinjer för det fortsatta arbetet. Resultaten från arbetsgruppens arbete har jag för avsikt att presentera för . Utöver detta vidtar Försvarsmakten åtgärder för att de som fullgör sin värnpliktstjänstgöring ska kunna tillgodoräkna sig delar av sin utbildning i det civila livet efter avslutad tjänstgöring. Detta arbete kommer ständigt att pågå eftersom både samhällets och de militära utbildningarna kommer att utvecklas. Exempel på delar av värnpliktsutbildningen som ger civilt meritvärde är bland annat sjukvårdsutbildning och NBC-utbildning som vardera ger tio högskolepoäng. Som certifierade utbildningar kan exempelvis nämnas dykarutbildning som resulterar i yrkesdykarcertifikat samt terrängskoterutbildning som resulterar i ett förarbevis.
frs · GQ12937 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:937 om sexuella trakasserier inom Försvarsmakten har frågat mig vad jag avser att göra för att påskynda det påbörjade arbetet mot sexuella trakasserier inom Försvarsmakten. Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar starka intresse för detta viktiga område. Ingen inom Försvarsmakten ska behöva utsättas för trakasserier på grund av kön, vilket förhoppningsvis framgått såväl av mitt svar på fråga om sexuella trakasserier som vid den efterföljande interpellationsdebatten . Det är riktigt att det hade tagits fram lokala handlingsplaner mot sexuella trakasserier vid 27 av de 63 olika enheter inom Försvarsmakten som fått uppgiften. Jag håller med om att det var ett klent resultat. Vid utgången av 2002 hade en viss förbättring skett. Då hade ytterligare elva enheter utbildat all sin personal och tagit fram handlingsplaner. Regeringen har varit tydlig i sina ambitioner att verka för en ökad jämställdhet inom alla politikområden, inte minst vad gäller förbättrad arbetsmiljö för kvinnor inom försvaret. Försvarsmakten fick regeringens uppdrag att genomföra de förändringar i myndighetens personalförsörjningssystem som redovisats i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (2001/02:10). En av de punkter som särskilt lyftes fram i uppdraget var behovet av att förebygga trakasserier. Dessutom ingick det i myndighetens arbete att beakta vad anfört i personalfrågorna enligt betänkande 2001/02:FöU7. Vid Försvarsmaktens återrapportering av arbetet framkommer att myndigheten har fortsatt den utbildning av rådgivare mot sexuella trakasserier som av besparingsskäl hade dragits in . Därutöver har de kontinuerliga utbildningarna som riktar sig till både värnpliktiga och anställda fortsatt. För perioden 2004@2006 har Försvarsmakten ställt fortsatta krav på den lokala nivån avseende såväl rapportering av sexuella trakasserier som förebyggande utbildning. bör även Försvarsmakten redovisa en analys av en ny enkät som genomförts för att kartlägga förekomsten av sexuella trakasserier. Myndigheten har konstaterat att denna analys kommer att ligga till grund för eventuella ytterligare åtgärder. Mot bakgrund av ovanstående ser jag inga skäl att vidtaga några ytterligare åtgärder.
frs · GQ12938 · 2003-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:938 om deltagande i FN-gemenskapen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge dess rättmätiga plats i FN-gemenskapen. Nya medlemmar i upptas enligt efter beredning och på rekommendation av säkerhetsrådet. Enligt artikel 4(1) är medlemskap i öppet för stater. erkänner genom ett-Kina-politiken, i likhet med flertalet länder, endast och kan därmed inte stödja en taiwanesisk medlemsansökan till FN. Precis som skriver är arbetet för demokrati, fred och säkerhet en i svensk utrikespolitik. Regeringens uppfattning är att frågan om framtida status måste lösas på fredlig väg av de berörda parterna i former som tar hänsyn till den demokratiska utvecklingen på . eftersträvar ett väl utbyggt kontaktnät med och uppmuntrar alla slag av kontakter över . Ett väl utbyggt kontaktnät med stärker dess förutsättningar att utgöra ett demokratiskt föredöme i regionen, inte minst i förhållande till . Det är också det bästa stöd vi kan ge det demokratiska .
frs · GQ12939 · 2003-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:939 om och fredsprocessen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förmå den israeliska regeringen att ställa sig bakom färdplanen så att fredsprocessen kan komma igång. Den färdplan som utarbetats av EU, , och FN inom ramen för den så kallade kvartetten är av central betydelse för att få i gång fredsprocessen och vända den negativa utvecklingen i regionen. Det är av största vikt att parterna nu tillvaratar den möjlighet som föreligger för att aktivera fredsprocessen. Jag deltog i ett möte med EU:s utrikesministrar inom ramen för Allmänna rådet. I slutsatserna från rådsmötet välkomnades enhälligt att den palestinska sidan accepterat planen som det underströks att vad som behövs är en klar utfästelse från den israeliska sidan att göra detsamma. Det är uppenbart att sammanhållningen inom EU är av stor betydelse i denna fråga. Det var positivt att en sådan samsyn föreligger. är det klart att EU:s möjligheter att påverka den israeliska regeringen är begränsade. Detta förblir en uppgift främst för . De samtal som kommer att hållas mellan president och premiärminister blir avgörande i detta avseende. Att premiärminister ställde in sitt besök i planerat till får vi hoppas handlar om en senareläggning. Det är också viktigt att den palestinska sidan vidtar krafttag mot de extremistiska grupperna för att stoppa terroristerna. Alla självmordsbombningar måste fördömas. är det viktigt att de terrordåd som senast inträffat i , och Afula inte får tillåtas stoppa processen, så att fredens motståndare blir de som avgör regionens framtid. menar att är en övervakningsmekanism av stor betydelse. Med en stark övervakningsmekanism på plats kan kvartetten spela den pådrivande roll som förutsätts enligt färdplanen. Inom ramen för EU spelar en aktiv roll för att regionen ska få en bättre framtid.
frs · GQ12940 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:940 om skogsvårdslag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att återplantering av skog sker enligt skogsvårdslagen. Jag vill först poängtera att kravet på återbeskogning av avverkad skogsmark, oberoende av föryngringsmetod, är en av skogspolitikens grundläggande principer. Det är också så att majoriteten skogsägare, även de som förvärvat sin fastighet och oberoende om ägaren bor på fastigheten, utför nödvändiga föryngringsåtgärder enligt de undersökningar som gör. Skogsvårdsstyrelserna gör fortlöpande stickprovskontroller av föryngringsåtgärderna och att föryngringen uppfyller de minimikrav som föreskrivs i skogsvårdslagstiftningen. I de fall där anser det befogat beslutar man om att ekonomisk säkerhet ska ställas för återväxtåtgärderna innan avverkning får påbörjas (36§ skogsvårdslagen). När det är fråga om mindre avverkningar kräver skogsvårdsstyrelserna säkerhet normalt endast om skogsägaren vid tidigare avverkningar inte har fullgjort sina skyldigheter. Vid köp av skogsfastigheter genomförs ofta avverkningar i syfte att finansiera köpet. Dessa måste givetvis begränsas till vad skogsvårdslagens ransoneringsregler medger. Ett mer generellt utnyttjande av möjligheten att kräva ekonomisk säkerhet vid mindre avverkningar skulle ge endast små effekter på föryngringsresultatet totalt sett men orsaka ett omfattande administrativt merarbete vilket skulle dra resurser från skogsvårdsstyrelsernas angelägna tillsynsuppgifter, till exempel fältkontroller av föryngringsåtgärder. Jag vill också passa på att lyfta fram den närliggande problemställningen kring ställda säkerheter vid upprepade försäljningar av en och samma fastighet. Bakgrunden till att jag vill göra det är att det vid ett fåtal tillfällen har hänt att personer köpt skogsmark, snabbt avverkat stora arealer och därefter sålt marken vidare utan att ha vidtagit lagstadgade föryngringsåtgärder. Som regelverket är utformat återgår ställd säkerhet till säkerhetsställaren, det vill säga till den köpare som avverkat på fastigheten. Om säkerheten i stället kunde knytas till fastigheten skulle den nya ägaren kunna nyttja den för att bekosta återväxtåtgärderna och den som avverkar skulle i sådana fall få stå för dessa kostnader även vid en försäljning. Regeringen har i enlighet med vad som förutskickades i låtit utreda frågan om att knyta den ekonomiska säkerheten till fastigheten. Utredningen har remissbehandlats. Utredaren har kommit fram till att det inte i egentlig mening är möjligt att knyta säkerheten till fastigheten. I stället föreslås att säljaren åläggs att ligga kvar med ett betalningsansvar för återväxtåtgärder, och att frågan därmed måste lösas i en förhandling mellan säljaren och köparen vid en försäljning. Utredarens förslag kan ha andra konsekvenser, bland annat skattemässiga, som utredaren inte har analyserat närmare. Frågan bereds därför vidare inom , och det är min förhoppning att ett förslag ska kunna läggas fram .
frs · GQ12941 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:941 om forskningsministerns övergripande ansvar har frågat statsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att forskningsministerns övergripande ansvar för samordning och budget ska få effekt för forskningspolitiken. Statsministern har överlämnat frågan till mig att besvara. Ett av de instrument som regeringen har för att kunna få ett helhetsgrepp över frågor som berör flera politikområden och verksamheter som bedrivs på olika departement är att använda förordnande enligt 7kap. Detta innebär att statsministern kan förordna att ett ärende eller en grupp av ärenden, som hör till ett visst departement, ska föredras av ett annat statsråd än departementschefen. Det gör bland annat att ett statsråd kan få det övergripande politiska ansvaret för en verksamhet som berör och handläggs på flera departement, såsom är fallet bland annat beträffande forskningsfrågorna. Inom många politikområden är forskning av hög kvalitet en grundläggande förutsättning för att kunna driva samhällsutvecklingen framåt. För att ur ett mer enhetligt perspektiv behandla frågor som berör forskning och utveckling gav statsministern mig därför ett övergripande ansvar för frågor som rör forskning och utveckling och således ett särskilt ansvar för samordning av forskning och därmed sammanhängande budgetfrågor i regeringen. stärkte regering och riksdag dessutom organisationen för forskningsfinansiering genom att skapa fyra nya myndigheter för finansiering av forskning av hösta kvalitet. Ett förslag om detta lade regeringen i propositionen Forskning för framtiden @ en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81). Som en tydlig effekt av regeringens övergripande samsyn i forskningsfrågor tillförs svensk forskning under perioden 2000@2004 ca i höjda anslag. Det nybildade får sammanlagt i ökade anslag under perioden 2001@2004, medan landets universitet och högskolor får ca i ökade direkta statliga anslag för forskning och forskarutbildning. Genom förordnandet, enligt 7kap. 5§ regeringsformen på forskningsområdet, har vi i regeringen fått en bättre helhetsbild av svensk forskning och utveckling och därigenom också bättre möjligheter att föra en framåtsyftande forskningspolitik. Även och samhället i övrigt kan på ett bättre sätt följa utvecklingen inom det forskningspolitiska området genom att regeringen har utvecklat sin strategiska samordning av dessa frågor. Som svar på fråga vill jag således hävda att samordningsansvaret redan har gett effekt på forskningspolitiken och dess budget. De satsningar som aviserades i den förra forskningspolitiska propositionen genomförs nu och kommer att följas upp i nästa forskningspolitiska proposition som kommer att presenteras . Samordnade förberedelser pågår redan inför denna proposition.
frs · GQ12942 · 2003-05-27 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:942 och 961 om alkoglass och har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta inför den förväntade lanseringen av alkoglass i och för att motverka dess spridning bland svenska ungdomar samt hindra en fri försäljning. Det har inkommit en ansökan till om tillstånd för införsel och försäljning av alkoglass i . Varken regeringen i sin helhet eller enskilda statsråd har någon laglig möjlighet att uttala en uppfattning om myndigheters handläggning av enskilda ärenden.
frs · GQ12943 · 2003-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:943 om kommunernas roll vid djurplågeri har frågat mig om jag ämnar utfärda föreskriftsrätt om djurskyddstillsyn till . Jag håller naturligtvis med om att djurplågeri är upprörande och oacceptabelt. Ett viktigt verktyg i arbetet mot djurplågeri är en fungerande djurskyddstillsyn. Här har kommunerna den operativa rollen med ansvar för den lokala tillsynen och ska enligt djurskyddslagen ha tillgång till djurskyddsutbildad personal i den omfattning som behövs för att kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. har som central tillsynsmyndighet agerat mycket aktivt och har bland annat genom sin centrala tillsynsgrupp verkat för att förbättra sin samordnande och stödjande verksamhet gentemot kommuner och länsstyrelser. Trots att verket inte haft föreskriftsrätt när det gäller djurskyddstillsynen har verket ändå påverkat denna i positiv riktning genom att till exempel genomföra nationella tillsynsprojekt, anordna utbildningsdagar och utfärda detaljerade allmänna råd om tillsynen. Mycket tack vare dessa insatser kan vi konstatera att kommunerna ökat sina tillsynsresurser med . Det finns emellertid mer att göra för att förstärka djurskyddstillsynen. Därför pågår ett arbete inom med en departementspromemoria om ytterligare förbättringar när det gäller regelverket beträffande tillsyn. har tagit beslut om att en ny djurskyddsmyndighet ska inrättas från . kommer att överta det ansvar som har för den centrala djurskyddstillsynen. Dessutom kommer den nya myndigheten, genom beslut , att kunna meddela bindande föreskrifter om hur tillsynen enligt djurskyddslagen ska bedrivas. Mot den bakgrunden anser jag att det nu inte är aktuellt att ge föreskriftsrätt när det gäller djurskyddstillsynen.
frs · GQ12944 · 2003-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:944 om ursprungsmärkning av svenskt glas har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att vi ska få en ursprungsmärkning av glas. Glasindustrin och det hantverkskunnande som finns i Glasriket är viktigt både för regionen och för hela landet. Glas från detta område är av hög kvalitet och har ett gott rykte nationellt men även internationellt. Att marknadsföra denna goda design- och hantverkskvalitet är betydelsefullt och får större effekt än att införa en obligatorisk ursprungsmärkning. Det finns heller inga hinder för glasindustrin att själv ursprungsmärka sitt glas och på så vis upplysa köparna om att det är fråga om svenskt handgjort kvalitetsglas. En obligatorisk ursprungsmärkning kan dessutom få oönskade handelshindrande effekter.
frs · GQ12945 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:945 om kulturanslag till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att missuppfattningar om innehållet i regleringsbrev ska kunna undvikas , mot bakgrund av Statens kulturråds fördelning av bidrag till från anslaget 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. På fråga svarade jag att bidrag till enligt regleringsbrevet får fördelas från det anslag som disponerar för regionala och lokala scenkonstinstitutioner. betonade jag att självständigt fattar beslut om bidrag inom ramen för de anslag som regering och riksdag anvisar. Hur medlen fördelas mellan de stödberättigade institutionerna har regeringen således inga möjligheter att styra. I en skrivelse begärde i att skulle vidta de åtgärder som erfordrades för att de fyra regionala scenkonstinstitutionerna i skulle få samma förstärkning av statsbidrag som andra scenkonstinstitutioner i . Skrivelsen betraktades som ett överklagande av Statens kulturråds beslut. Regeringen beslutade att inte ta upp överklagandet till prövning. Skälen var att Statens kulturråds beslut inte går att överklaga och att det inte förelåg något annat skäl att ta upp begäran. yrkar i sitt budgetunderlag för 2004@2006 att de reformmedel som fördelats till ur anslaget 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner förs över till 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel, som disponeras av . Regeringen kommer ta ställning till denna och andra frågor i samband med höstens budgetproposition och det regleringsbrev som kommer att utfärdas .
frs · GQ12946 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:946 om arvoden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att staten som ägare ska motverka oskäligt höga ersättningar. Målsättningen vid fastställandet av arvodering i de statliga bolagen är att de ska vara marknadsmässiga, dock utan att vara ledande. Regeringen har gjort jämförande studier mot det privata näringslivet, vilka visar att arvodena i de statligt ägda bolagen, och i ännu större utsträckning de helägda statliga bolagen, generellt ligger under medelvärdena bland de privatägda bolagen. Detta visar klart att regeringen tar ett ansvar för att inte bidra till oskäliga ökningar. är det viktigt att betona vikten av marknadsmässighet vad gäller arvodesnivåerna. En professionell ägarstyrning innebär att staten måste ha möjlighet att attrahera den bästa, och därmed mest attraktiva, kompetensen. Det är därför inte möjligt att lägga arvoderingen på en nivå som ligger långt under vad marknaden i övrigt erbjuder. exemplifierar i sin argumentation med styrelsearvodena i Sonera, som hon anser inte går i riktningen mot ansvar och återhållsamhet. Jag vill i det sammanhanget upprepa vad jag sagt; jag tycker att den ersättningsnivå vi hamnade på i Sonera var för hög. Ett skäl till att så blev fallet var att de finska förtroendevalda i innan sammanslagningen uppbar samma arvode som de nu får i Sonera. Det innebär att det endast är den del av styrelsen som har haft uppdrag i som får en höjd ersättning. Alternativet hade varit att tvinga fram en sänkning av ersättningen för de finska ledamöterna. Jag bedömde inte det som en framkomlig väg. Jag vill framhålla att nomineringskommitténs förslag låg på väsentligt högre nivå. Det här var så långt vi var villiga att sträcka oss.