ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121349 · 2003-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1349 om villkoren för travsporten har frågat mig hur jag avser att verka för att små travbanor och utrotningshotade hästraser får fortleva. I propositionen 1973:113 med förslag till riktlinjer för totalisatorverksamheten vid trav- och galopptävlingar med mera. förutsattes att det då bildade bolaget och Galopp (ATG) skulle verka för att trav- och galoppsporten skulle kunna bedrivas med en rimlig fördelning över landet. Till bolaget överlämnades då uppgifter som tidigare vilat på staten, bland annat att fastställa antalet tävlingar med totalisatorspel och att fördela totalisatoröverskottet mellan de olika sällskapen. framhölls det i propositionen att en viss koncentration av verksamheten skulle kunna bli nödvändig, bland annat av ekonomiska skäl. I samband med bildandet av ATG tecknades också ett avtal mellan staten och bolagets ägare, och , i vilket bland annat ansvarsförhållandet mellan staten och sällskapen regleras. I avtalet står så som anger att bolaget och förbunden har att verka för att trav- och galoppsporten inom landet ska kunna bedrivas på ett sådant sätt att de långsiktiga förutsättningarna för sportens utveckling och geografiska spridning tryggas. I detta sammanhang ska ATG och dess ägare beakta galoppsportens och de mindre travbanornas särskilda behov. Frågan om bevarande av hästraser har bäring på det övergripande arbetet med förvaltning av husdjursgenetiska resurser. undertecknade 1993 FN:s konvention om biologisk mångfald. Anslutningen innebär bland annat ett åtagande att förvalta husdjursgenetiska resurser på ett ansvarsfullt sätt och huvudansvaret för detta arbete vilar på . Inom ramen för det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet har rasbevarande föreningar möjlighet att ansöka om medel. Bland de föreningar som sökt och beviljats medel finns . På regeringens uppdrag har också utarbetat förslag till ett nationellt program för förvaltning av husdjursgenetiska resurser. Som svar på fråga kan jag sålunda endast konstatera att arbete med ett nationellt program för förvaltning av husdjursgenetiska resurser pågår och att ansvaret för trav- och galoppsportens utveckling ligger hos ATG och dess ägare.
frs · GQ121350 · 2003-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1350 om nedläggning av tullverksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppgifter längs ska kunna skötas . anger att presenterade ett förslag med besparingar på vilket skulle ge ytterst svåra effekter för . Inledningsvis vill jag påpeka att inte presenterade något förslag under den aktuella tisdagen. har i ett pressmeddelande informerat om att man avvaktar tills det att hunnit analysera innehållet i den kommande budgetpropositionen. Detta för att förslagen ska bygga på ett så fullständigt underlag som möjligt. Det är dock riktigt att har tillsatt en intern utredning som arbetar med ett förslag om hur verksamheten ska organiseras . Anledningen är att den kommande utvidgningen av EU påverkar förutsättningarna för verksamheten och att myndigheten behöver säkerställa att den inte överskrider de resursramar som fastställt. Syftet är att hitta en lösning där myndigheten utnyttjar resurserna bättre, bland annat för att kunna genomföra åtgärder för att förbättra den smugglingsbekämpande verksamheten. Jag anser att det är viktigt att kontinuerligt arbetar med att se över hur de av regeringen och fastställda målen på bästa sätt ska uppnås med de tilldelade medlen. Regeringen har betonat vikten av att utvecklar och förbättrar den brottsbekämpande verksamheten avseende bland annat illegal införsel av narkotika, alkohol och tobak. Jag anser därför att det är av vikt att också genomför åtgärder som syftar till en förbättring av denna verksamhet. Jag anser inte att det finns skäl att vidta några ytterligare åtgärder från regeringens sida.
frs · GQ121351 · 2003-09-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1334 om ersättning enligt epizootilagen och 1351 om drabbade jordbrukare till följd av salmonellautbrott har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att full ersättning ska betalas ut till brukare vars gårdar drabbats av salmonella. Salmonella har aktivt kontrollerats och bekämpats i . har tillsammans med ett unikt salmonellaläge och utgör en förebild inte bara inom EU utan även globalt. Hur salmonella kontrolleras och bekämpas i är också fastlagt i kontrollprogram beslutade av . Kontrollprogrammen ligger till grund för rätt till så kallade salmonellagarantier som innebär att djur, kött och ägg som förs in i ska vara fria från salmonella. upptäcktes salmonella vid en internkontroll på en gård i . Salmonellan kan härledas till fodret och till Lantmännens foderfabrik i . Produktionen stoppades vid fabriken och de gårdar som fått foder från fabriken spärrades. På de gårdar som konstaterades vara smittade har ett intensivt saneringsarbete pågått . Följden av utbrottet är att ett antal brukare har drabbats av kostnader beroende på bland annat spärrar, avlivning, sanering eller slakt i särskild ordning. Salmonella är en zoonos och bestämmelser om kontroll och bekämpning av salmonella finns i zoonoslagen (1999:658) och i zoonosförordningen (1999:660) samt i Statens jordbruksverks föreskrifter. Bestämmelserna möjliggör långtgående ingripande myndighetsbeslut som syftar till att sanera vid utbrott och återfå kontrollen över smittan. Ersättningsbestämmelser finns i zoonosförordningen. Epizootilagstiftningen är således inte tillämplig i fall av salmonella. är den förvaltningsmyndighet som hanterar salmonellafrågor och utbetalning av ersättning till drabbade producenter har skett kontinuerligt. Med tanke på de stora kostnaderna för dem som har drabbats av den aktuella salmonellasmittan har hemställt om ytterligare medel och regeringen har ställt avsevärt utökade medel till förfogande. utreds om foderfabriken har vållat skadan och staten kommer att kräva att Lantmännen tar ett slutligt ekonomiskt ansvar i frågan om så är fallet. Regeringen har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GQ121352 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1352 om vården av anorexisjuka har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera en god och över landet likvärdig anorexivård. Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen, som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen, ansvarar för att medborgarna erbjuds hälso- och sjukvård och för organiseringen av vården. Det är det enskilda ansvar att besluta om hur man organiserar sin anorexivård. Jag vill dock framhålla att regeringen gör omfattande satsningar för att underlätta för landstingen att utveckla en vård av god kvalitet med hög tillgänglighet. Bland annat har regeringen, och slutit ett utvecklingsavtal som innebär satsningar för att förstärka primärvården, äldrevården samt psykiatrin. Avtal har också slutits med i syfte att förbättra tillgänglighet och information om väntetider. I samband med dessa avtal tillför regeringen ca extra till hälso- och sjukvården under åren 2001@2004. Staten och har också kommit överens om att en utökad vårdgaranti ska införas. Garantin innebär ett åtagande från landstingen att erbjuda behandling från det att beslut om behandling fattats. Den vidare inriktningen och tidsplanen för denna garanti kommer att preciseras . Samtliga landsting har dessutom antagit rekommendation om valmöjligheter inom hälso- och sjukvården. Ett fritt vårdval gäller därmed i hela landet . Lagstiftningen och ansvarfördelningen på området är således klar, som regeringen genomför satsningar och tillför extra medel för utvecklingsarbete och kvalitetssäkring. Förutsättningarna finns för att landstingen ska kunna ta sin del av ansvaret och erbjuda patienterna den vård de behöver. Jag har därför inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GQ121353 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1353 om TV-licens för personer i särskilt boende har frågat mig vad jag avser att göra för att komma till rätta med de orimliga effekterna av licensreglerna. Frågan har ställts med anledning av att medierna rapporterat att gamla som flyttat till vårdinrättning och därför enligt lagen om TV-avgift (1989:41) skulle vara befriade från licenskravet ändå tvingas betala till dess licensen sagts upp. Lagstiftningen är tydlig när det gäller avgiftsskyldighet för TV-innehav. Enligt lagen ska den som innehar en TV-mottagare betala TV-avgift för mottagaren. För sjukhus, vårdanstalter eller inrättningar av liknande slag gäller att en enda avgift betalas för samtliga TV-mottagare om de används av dem som får vård. TV-avgift ska enligt lagen betalas till dess att den avgiftsskyldige har anmält hos bolaget att hans eller hennes avgiftspliktiga innehav har upphört. Radiotjänst i () har endast möjlighet att efterge en fordran om det på grund av den avgiftsskyldiges sjukdom eller av någon annan anledning är uppenbart oskäligt att kräva betalning för en avgift. Enligt min bedömning finns det inte anledning att ändra den grundläggande principen att TV-avgift ska betalas till dess att den avgiftsskyldige har avanmält sitt innehav. RIKAB tillhandahåller information om lagen om TV-avgift och informerar stat, kommun och landsting om de regler som gäller för olika vårdinrättningar och boendeformer för äldre. Det är av yttersta vikt att den informationen är tydlig. har en fortlöpande dialog med RIKAB om dessa och andra frågor.
frs · GQ121354 · 2003-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1354 om bilstöd till handikappade har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förbättra handläggningen av bilanpassningsbidragen och då i synnerhet möjligheterna för försäkringskassorna att betala ut bidragen i anslutning till att arbetena slutförs. När det gäller att förbättra handläggningen så avser regeringen att tillsätta en utredning som bland annat ska undersöka hur tillämpningen av stödet kan förbättras och effektiviseras. Utredaren ska även överväga eventuella förändringar av regelverket. När det gäller möjligheterna för försäkringskassorna att betala ut bidrag så är anslagsnivån till bilstöd under beredning i budgetarbetet.
frs · GQ121355 · 2003-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1355 om höjning av adoptionsbidraget har frågat mig om jag med hänsyn till kostnadsutvecklingen avser att höja adoptionsbidraget eller på annat sätt värdesäkra bidraget. Adoptionsbidraget höjdes vilket motsvarar . Kostnadsutvecklingen motsvarar inte den mycket kraftiga höjningen. Några planer på att förändra bidraget finns inte . Jag vill betona att det är viktigt att alla aktörer som är inblandade i adoptionsverksamheten anstränger sig för att hålla kostnaderna nere även i situationer när adoptionsbidraget höjts.
frs · GQ121356 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1356 om obligatoriska biblioteksplaner har frågat mig om jag avser att föreslå kompletteringar i bibliotekslagen som innehåller bestämmelser om obligatoriska biblioteksplaner. Jag är övertygad om att och jag är helt överens om den stora betydelsen som biblioteken har: som fritt tillgängliga mötesplatser där alla ges möjlighet att söka litteratur och information, som den mest välbesökta av våra kulturinstutioner, som viktig resurs för utbildning på alla nivåer. Och självklart är det viktigt att biblioteksverksamheten kontinuerligt utvecklas och att förutsättningar skapas för en fortsatt god tillgänglighet till biblioteken för alla @ oavsett var man bor i landet. Som regeringen konstaterade budgetproposition finns det behov av en djupare analys för att undersöka om bibliotekslagen bör ändras på ett sätt som kan motverka de skillnader som finns mellan olika kommuner vad avser biblioteksverksamheten. har därför givit en ämnessakkunnig i uppdrag att närmare analysera dessa skillnader. Inom ramen för denna analys har även frågan om planer för biblioteksverksamheten tagits upp. Resultatet av analysen och de förslag som den utmynnar i kommer att bli ett viktigt underlag för regeringens fortsatt höga ambitioner på biblioteksområdet.
frs · GQ121357 · 2003-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1357 om byte av mark för att skapa naturreservat har frågat mig om regeringen är beredd att ta initiativ till att underlätta byte av mark vid bildande av naturreservat genom att skapa en bank av lämpliga markområden. Naturligtvis är det viktigt att skogsägare av skilda slag ställer mark till förfogande när mark behöver skyddas av naturvårdsskäl. Detta gäller såväl privata som statliga skogsägare. För statens del är läget följande. Den största statliga skogsägaren är . När bildades (prop. 1998/99:1, utgiftsområde 24 s.87, bet. 1998/99:NU:1, rskr. 1009/99:108) sades i propositionen bland annat att det genom bolagets bildande skulle komma att bli lättare att överföra mark för statliga ändamål, till exempel naturvårdsändamål. Sådan överföring ska ske på kommersiella villkor. Vid beslut om förvärv av utestående aktier i anfördes liknande skäl. I det bolagiseringsavtal som träffades mellan staten och vid bolagisering 1992 skrevs i fråga om överlåtelse av mark till staten följande. "förklarar att skall vara staten behjälplig vid markbytesaffärer genom att till staten överlåta mark som staten önskar förvärva i syfte att använda som ersättningsmark för olika samhällsnyttiga insatser, t.ex. i samband med väg- och järnvägsprojekt eller i syfte att skydda värdefull naturmiljö. Överlåtelse skall ske till gängse marknadspris." Åtagandet gäller numera . En rad statliga insatser görs också för att miljökvalitetsmålet Levande skogar ska uppnås . redovisar ett uppdrag som omfattar en analys som utförs i samverkan med av i vad mån regelverk eller praxis som utvecklats vid tillämpningen av de olika skyddsinstrumenten naturreservat, biotopskydd eller naturvårdsavtal kan förbättras för ett effektivare genomförande av ett långsiktigt skydd av skogsmark och lägga förslag till åtgärder som kräver beslut av regering eller . redovisar vidare under innevarande år dels ett uppdrag att göra en naturvärdesbedömning av all statlig skogsmark i samråd med berörda parter, dels en inventering som genomförts tillsammans med länsstyrelserna och skogsvårdsorganisationen i syfte att ytterligare stärka skyddet av landets urskogsartade skogar. Frågan om behovet av ytterligare åtgärder för att nå målet Levande skogar blir vidare föremål för övervägande i samband med den samlade fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen . Jag är mot denna bakgrund inte nu beredd att särskilt överväga förslag om att avsätta skogsmark som förvaltas av olika markägare till en särskild bank för att tillhandahålla ersättningsmark i samband med inrättande av naturreservat.
frs · GQ121358 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1358 om diskriminering av unga kvinnor i patriarkala familjer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att unga kvinnor i patriarkala familjer ska omfattas av samma rättigheter som övriga befolkningen. Den svenska lagen medger att ungdomar som är 15@17 år och som är medborgare i länder där äktenskap tillåts får gifta sig i utan tillstånd från . Regeringen har tagit initiativ till att förändra detta och överlämnar en remiss till Lagrådet om åtgärder mot barnäktenskap. Enligt förslaget ska den svenska lagens åldersgräns för äktenskap gälla för alla som gifter sig inför svensk myndighet. Inte heller ska barn som har gifts bort i annat land, men har nära anknytning till , räknas som gifta här. Barn som är bosatta i har skolplikt till och med vårterminen det år de fyller . Rektor och vårdnadshavaren har ett gemensamt ansvar för att skolplikten fullgörs. Om inte vårdnadshavaren gör vad som ankommer på honom eller henne för att skolplikten fullgörs, har kommunen möjlighet enligt skollagen att vitesförlägga vårdnadshavaren. Rektorn och andra som arbetar i skolan har också en skyldighet enligt 14kap. 1§ socialtjänstlagen att anmäla till socialnämnden när det finns misstanke om att ett barn kan fara illa. Regeringen har tagit flera olika initiativ för att myndigheterna bättre ska uppmärksamma när flickor och unga kvinnor lever under extrem kontroll från sina anhöriga och till exempel lovas bort i arrangerade äktenskap. Till exempel har på regeringens uppdrag producerat ett omfattande meddelandeblad riktat till om flickor som lever under hot och tvång. Vidare har Myndigheten för skolutveckling tagit fram ett material för att förbättra kunskapen om situationen för utsatta flickor och pojkar i familjer med hederstänkande. Materialet heter Starkare än du tror @ Hur skolor stöttar flickor och möter familjer och riktar sig främst till grund- och gymnasieskolor. Avslutningsvis vill jag understryka att de svenska lagarna ska tillämpas lika för alla som bor i . Det innebär att avsteg från skolplikten aldrig kan accepteras med hänvisning till exempelvis kulturella traditioner. Det initiativ regeringen tagit till ändring av reglerna om äktenskap är ett steg på vägen för att garantera att alla barn och ungdomar får sin självklara rätt till skolundervisning.
frs · GQ121360 · 2003-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1360 om IT-politisk strategigrupp har frågat mig om jag avser att verka för att den IT-politiska strategigruppen, som tillsatts av regeringen, ska utgöra ett forum för samordning och dialog när det gäller påskyndandet av bredbandsutbyggnad med mera. Jag vill börja med att understryka att tillgängligheten är en av de prioriterade uppgifterna för att uppnå det IT-politiska målet om att som första land ska bli ett informationssamhälle för alla. Det är av stor vikt att de insatser som staten gör på bredbandsområdet fungerar som det var avsett. Regeringen följer därför noga hur utbyggnaden och utnyttjandet av de statliga stöden fortskrider. När det gäller strategigruppen är avsikten att den ska medverka i detta arbete. Därför är, som framgår av deras uppdrag, en av gruppens uppgifter att inom ramen för en fri marknad verka för framtidssäkra, tillgängliga, konkurrensneutrala och teknikneutrala sammanhängande elektroniska kommunikationsnät. Strategigruppen ska utgöra ett forum för diskussion kring dessa frågor samt verka för att frivilliga samarbeten kommer till stånd när behov föreligger.
frs · GQ121361 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1361 om arbetsmarknadsläget i västra har frågat mig om jag avser att verka för nya åtgärder för att nå regeringens mål om att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar mot bakgrund av situationen på arbetsmarknaden i västra . Jag vill först av allt framhålla att det inte är regeringen som gett () i uppdrag att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar utan det är AMS som åtagit sig detta vid ett möte med utbildningsministern och mig. AMS kommer att lämna förslag på hur antalet långtidsarbetslösa ungdomar ska halveras . Jag avvaktar AMS förslag innan jag tar ställning till om efterföljande åtgärder krävs från min eller regeringens sida.
frs · GQ121363 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1363 om i tidskriften Skånberg har ställt frågan vad utrikesministern avser att vidta för åtgärder för att UD:s rapporter inte publiceras i medierna och för att undvika att svenska diplomater står svarslösa i fråga om palestinska självmordsdåd. Det är korrekt att tidskriften (nr.2/03) på eget bevåg har publicerat en text som är hämtad ur en rapport från det svenska generalkonsulatet i . Rapporten i fråga är inte hemlig och således tillgänglig för alla, även för tidskrifter. Den svenska inställningen till självmordsbombningar är självklart ett totalt avståndstagande. Detta har framförts i en rad uttalanden, men också av svenska diplomater direkt i samtal med palestinier. Även EU har i sina uttalanden uttryckt samma budskap. På denna punkt finns således ingen oklarhet.
frs · GQ121364 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1364 om landsflyktiga iranska kurder i har ställt frågan vad utrikesministern avser att göra för att och EU ska förmå att underteckna protokoll angående flyktingars rättsliga ställning. ratificerade konvention om flyktingars rättsliga ställning , samt ratificerade protokoll . tillämpar emellertid en geografisk begränsning av konvention och dess protokoll, vilket innebär att landet inte erkänner asylsökande från andra länder än de europeiska. och EU verkar för att ska avstå från denna geografiska begränsning, som ett led i landets anpassning till EU. I anslutningspartnerskapet för som EU antog är därmed ett av kraven på medellång sikt att måste påbörja anpassningen till om asylfrågor, vilket även inbegriper ett hävande av det geografiska förbehållet till konvention. Inom ramen för anpassning till EU pågår vidare ett viktigt arbete för att modernisera lagstiftningen på området för flyktingpolitik.
frs · GQ121365 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1365 om statsbidrag till asylsökande grundskoleelever har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att kommuner ska få full kostnadstäckning för asylsökande barns skolgång. Regeringen föreslog i proposition (2000/01:115) Asylsökande barns skolgång m.m. att asylsökande barn och unga skulle ha rätt till utbildning, förskola och skolbarnomsorg på i princip samma villkor som barn bosatta i . Reformen trädde i kraft . redovisar i sin fråga att kostnaderna per grundskoleplats i kommun ligger högre än den ersättningsschablon som staten betalar ut för asylsökande barn. Den statliga ersättningen till kommunerna regleras i förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. Statlig ersättning lämnas med ett bestämt schablonbelopp per elev och år. Beloppet varierar beroende på vilken skolform det gäller och är baserat på av beräknade genomsnittliga kostnader i landet. Schablonen förväntas täcka de totala kostnaderna med undantag för skollokaler. I de fall en kommun eller ett landsting har kostnader för elever med särskilt behov av stöd eller andra extraordinära kostnader för skolverksamhet får efter särskild prövning betala ersättning för dessa kostnader. Det har gått reformen infördes och regeringen avser att initiera en särskild uppföljning av de asylsökande barnens skolgång. Som en del i uppföljningen ska även den statliga ersättningen till kommunerna belysas. Jag är väl medveten om de ekonomiska konsekvenserna för kommuner med ett stort antal asylsökande barn. Jag fortsätter därför att noga följa effekterna av reformen för asylsökande barns skolgång och avser att återkomma i denna fråga.
frs · GQ121366 · 2003-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1366 om de transportpolitiska målens efterlevnad har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta när tågkommunikationerna hotas i en region som verkligen är i behov av att statens direktiv följs för att nå de transportpolitiska målen. Frågan är ställd mot bakgrund av att erfarit att planerar att dra in tågstoppen i . SJ ombildades från affärsverk till ett av staten helägt aktiebolag 2001. Verksamheten regleras därmed i första hand genom aktiebolagslagen. Det innebär att staten som ägare kan utöva insyn och styra företaget genom styrelse och bolagsstämma. Den form av direktivrätt som regeringen hade gentemot affärsverket SJ finns . SJ AB:s trafik på är en del av den interregionala persontrafiken på stomnätet. I enlighet med de transportpolitiska besluten bedriver denna trafik på kommersiella grunder. I detta ligger att självständigt, med utgångspunkt i affärsmässiga bedömningar, avgör vilken trafik som ska bedrivas. Staten har dock självfallet ett ansvar för en tillfredsställande interregional persontransportförsörjning. Detta sker bland annat genom Rikstrafiken som har till uppgift att samordna och utveckla den interregionala persontrafiken. I Rikstrafikens uppgifter ingår också att upphandla interregional persontrafik som är företagsekonomiskt olönsam men transportpolitiskt motiverad.