ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12393 · 2003-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:393 om det kommunala utjämningssystemet har frågat mig om jag avser att verka för ett förslag till om ett utjämningssystem för kommuner och landsting som bygger på att inkomst- och kostnadsutjämningen ses samlat? påpekar bland annat att betalar till samtliga övriga landsting för att stockholmarna har mer i lön och betalar mer i inkomstskatt än genomsnittet för landet, men får ingenting tillbaka för att även vårdpersonalens löner är högre i än i resten av landet. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté (Fi 2001:14) med uppgift att utreda vissa frågor rörande det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet. I utredningens direktiv ingår bland annat att analysera om målen för utjämningssystemet uppnås i den del som avser utjämning för strukturella kostnadsskillnader och vid behov föreslå förändringar. Kommittén är oförhindrad att göra andra analyser och lämna andra förslag rörande statsbidrags- och utjämningssystemet som anses vara motiverade. ska kommittén redovisa sina slutsatser till regeringen. Jag avser inte att föregripa arbetet i kommittén. Ett ställningstagande från regeringens sida kommer att göras först efter att kommittén redovisat sina slutsatser och förslag.
frs · GQ12394 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:394 om de nya pensionsbeskeden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att samordning och förbättring av informationen till landets pensionärer ska ske. har alla delar av pensionsreformen trätt i kraft och de ca 2,2 miljoner personer som uppbar någon form av allmän pension har fått sin pension omräknad och nya pensionsbesked har sänts ut till dem. har också en omläggning i utbetalningsadministrationen genomförts. Omläggningen berör ca 600000 personer som varit statligt eller kommunalt anställda. Både deras allmänna pension och deras statliga eller kommunala tjänstepension betalades tidigare ut av () respektive (). ska i stället betala ut den allmänna pensionen medan KPA och SPV betalar ut tjänstepensionen. Jag vill gärna framhålla att det tekniska genomförandet av den mycket omfattande pensionsreformen och omläggningen av utbetalningsadministrationen har fungerat mycket bra. Det allra viktigaste @ att alla pensionärer får rätt pension i rätt tid @ har fungerat som det var avsett. Detta är mycket glädjande. Informationen om den nya pensionen har däremot inte fungerat bra. Precis som säger har beskeden om den nya pensionen inte kommit samlat och informationen om detta har varit bristfällig. Därtill har besluten varit svårbegripliga. Våra pensionärer har rätt till en bra information om sina pensioner vilket är särskilt angeläget när vi nu sjösätter ett nytt pensionssystem. Det är beklagligt att den otillräckliga informationen oroat många pensionärer och lett till att de trott att deras pension skulle sänkas när det för de allra flesta är precis tvärtom. Med anledning av detta har jag fört samtal med ansvariga för RFV, SPV och KPA för att diskutera informationen och i syfte att förvissa mig om att den blir bättre. Utvecklingen går mot att pensionsinkomsten kommer från flera utbetalare. Ett sätt att underlätta för den enskilde att få en bild av den samlade pensionen är att inrätta en Internetbaserad informationstjänst som visar en persons alla pensionsrättigheter. I budgetpropositionen ställde sig därför regeringen positiv till en sådan samlande portal. Jag kommer att följa det framtida arbetet med information till pensionärer noggrant och regeringen kan få anledning att återkomma med förslag i frågan.
frs · GQ12395 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:395 om och icke-spridningsavtalet har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förhindra att ensidigt frångå icke-spridningsavtalet. arbetar på flera sätt för att ska förbli part till icke-spridningsavtalet samt återuppta sitt samarbete med internationella atomenergiorganet . Vi har tydligt framfört protester till både via landets ambassadör i och via vår ambassad i . tillkännagivanden är mycket beklagliga och oroande för omvärlden. De innebär också bakslag för en fortsatt fredlig utveckling på den koreanska halvön. står bakom EU:s olika uttalanden under den kedja av händelser som sattes i gång och har lett fram till dagens allvarliga situation. Min bedömning är att EU kommer att vara berett att, vid ett lämpligt tillfälle, åta sig en mer aktiv roll för att påverka . Målsättningen är att ska ta intryck av omvärldens kritik och agera på ett mer konstruktivt sätt. Kärnvapen och kärnenergi är inte enbart en bilateral angelägenhet mellan och . Det är en angelägenhet för hela det internationella samfundet. I kontakt med utländska ledare utanför EU-kretsen diskuterar vi vilka åtgärder som kan vara lämpliga för att och andra berörda parter ska börja föra en dialog i syfte att lösa den uppkomna situationen. Jag tänker sända ett meddelande direkt till den nordkoreanska ledningen där jag klargör , och det internationella samfundets, oro över utvecklingen och mycket beklagliga beslut att lämna icke-spridningsavtalet. Det är utomordentligt viktigt att parterna på den koreanska halvön och övriga berörda regeringar börjar tala med varandra i syfte att finna en fredlig lösning. Jag välkomnar med tillfredsställelse ministersamtalen mellan . Det är hoppingivande att viktiga stater som , , och så starkt försöker bidra till en fredlig, diplomatisk lösning. bör ta ett första steg och annullera vissa åtgärder som de har vidtagit . I slutänden har det internationella samfundet alltid möjlighet att föra frågan till FN för behandling i säkerhetsrådet. Vårt mål är att söka finna en fredlig lösning på krisen på Koreahalvön och förhindra ett förödande krig, som måste förmås att ge upp eventuella kärnvapenambitioner och förbli part till icke-spridningsavtalet.
frs · GQ12397 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:397 om ny varumärkeslag har med anledning av betänkande Ny varumärkeslag och ändringar i firmalagen (SOU 2001:26) frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att en tidsplan för det fortsatta arbetet med en ny varumärkeslag och ett datum för ikraftträdandet av den nya lagen fastställs. Jag är mån om att en modernisering och förbättring av den svenska varumärkes- och firmarätten kommer till stånd. pågår arbete inom departementet med en lagrådsremiss med förslag till en ny varumärkeslag med mera som grundar sig på betänkande. Lagrådsremissen beräknas kunna bli beslutad . Jag räknar med att en proposition därefter ska kunna överlämnas till . Med denna planering för arbetet och med hänsyn till den tidsåtgång som krävs för riksdagsbehandlingen bör en ny lagstiftning kunna träda i kraft .
frs · GQ12398 · 2003-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:398 om Elrum i har frågat socialminister vad han avser att göra för att förhindra nedläggningen av Elrum, en verksamhet som bedrevs av Arbetslivstjänster i och som utredde elöverkänslighet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Arbetslivstjänster är en intäktsfinansierad konsultorganisation inom . Det största verksamhetsområdet är arbetslivsinriktad rehabilitering. Elrum i var en del av verksamheten inom Arbetslivstjänster region norr. Det var en anläggning som var avsedd för utredning och arbetslivsinriktad rehabilitering av elöverkänsliga. Under sin vistelse på Elrum fick gästerna möjlighet att vistas i en helt elsanerad boende- och arbetsmiljö under professionellt överinseende. Utredningen pågick normalt . Den gav svar på vilken roll i sjukdomsbilden som den fysiska arbetsmiljön hade och om en anpassning av elmiljön kunde lindra symtomen och möjliggöra den elöverkänsliges återgång i arbete. Utredningen gav också råd och vägledning om det till exempel var aktuellt att byta yrke för att på så sätt lindra konsekvenserna av elöverkänsligheten. Psykolog, arbetsvägledare, läkare och teknisk expertis ingick i det team som mötte gästerna. Utredningen vid Elrum betalades oftast av , men det förekom också att arbetsgivaren eller arbetsförmedlingen betalade utredningen. Arbetslivstjänster hade sedan starten av Elrum 1998 satsat mycket stora resurser på att aktivt informera om och marknadsföra anläggningen. Trots detta var efterfrågan mycket låg och Elrum gick med förlust . , 2001 och 2002, var antalet utredningar vid Elrum mycket begränsat, 14 utredningar . Kostnaden för drift, som låg på ca , översteg kraftigt intäkterna. Arbetslivstjänster kunde inte se några tecken på ökad efterfrågan på utredningar eller ökat behov av anläggningen och det fanns heller inte några möjligheter att minska kostnaderna. Arbetslivstjänster beslöt därför att upphöra med verksamheten . ansvarar för Arbetslivstjänster utifrån de regler som finns kring den avgiftsfinansierade verksamheten som bland annat innebär att uppnå full kostnadstäckning. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder kring verksamheten Elrum i .
frs · GQ12399 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:399 om bidrag för minskad elförbrukning har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att de villaägare som ansöker om bidrag för att helt eller delvis konvertera från direktverkande elvärme verkligen får ett stöd för att spara el. Enligt energipolitiska beslut inrättades 1998 ett femårigt program med bland annat bidrag för att minska elanvändningen. Bidragen omfattar bland annat konvertering från direktverkande elvärme till fjärrvärme och individuell bränsleeldning. Bidragen ingick som en av åtgärderna för att bidra till att kompensera bortfallet av el vid en stängning av den andra kärnkraftsreaktorn i . Eftersom programmet enligt överenskommelse mellan tre partier och beslut gällde har det inte anslagits några nya bidragsmedel av . energipolitiska beslut med anledning av regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop.2001/02:143) innebär bland annat att en effektivare energianvändning stimuleras genom ökade insatser för information och utbildning, kraftig förstärkning av den kommunala energirådgivningen samt fortsatt upp-handling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Sammanlagt beräknas för programåtgärderna under perioden 2003@2007. Insatserna inbegriper åtgärder för en effektiv energianvändning för uppvärmning. Ett stöd för marknadsintroduktion av energieffektiv teknik, bland annat för expansion av fjärrvärmenäten, har i enlighet med de regler som gäller anmälts till den Europeiska kommissionen för godkännande.
frs · GQ12400 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:400 om nätbolagens ansvar för brister i elnätet har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att skärpa kraven på eldistributörerna vad gäller att förebygga och avhjälpa brister i elnätet. Jag vill först påpeka att jag håller med om att det är oacceptabelt att elkunder ska drabbas av längre avbrott på grund av eftersatt underhåll av elnätet. Att oförutsedda händelser inträffar är något man får leva med och som det är svårt att rusta sig för. Däremot är avbrott som beror på dåligt underhåll eller händelser som kunnat förutses helt oacceptabelt. För regeringen är frågan om leveranskvalitet en viktig fråga. Jag träffade företrädare för elnätsföretagen för att diskutera frågor om leveranskvalitet. Jag ville informera mig om vilka åtgärder nätföretagen vidtagit för att förbereda sig inför den kommande vintern och poängtera vikten av god leveranskvalitet. Det är för mig också mycket viktigt att kunderna på ett enkelt sätt kan få ersättning och information om så behövs. Regeringen har även genom ändring av lagstiftningen satt leveranskvalitet i fokus. I ellagen har till exempel införts att även nätföretagens sätt att bedriva verksamheten ska kunna få påverka det pris nätföretagen tar ut och krav har även införts på att överföring av el ska vara av god kvalitet. Dessa förändringar trädde i kraft . Som en följd av de ändringar som gjorts i ellagen har regeringen dessutom givit i uppdrag att ta fram förslag till föreskrifter om god kvalitet på överföring av el. Uppdraget ska redovisas .
frs · GQ12401 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:401 om utbyggnad av hamn de har frågat mig om jag avser verka för att säkerställa en nödvändig utbyggnad av hamn. Statliga bidrag till utbyggnader av kajanläggningar för regional kollektiv person- och godstrafik som tillgodoser ett allmänt kommunikationsbehov hanteras i länsplanerna för regional transportinfrastruktur. På är det som har ansvaret för länsplaneringen. har fått en preliminär planeringsram på för perioden 2004@2015. Länen har i uppdrag att prioritera åtgärder inom den preliminära planeringsramen, men även att redovisa hur man skulle prioritera högre respektive lägre planeringsram. Förutom kajanläggningar kan ramen användas till bland annat investeringar i statliga vägar som inte ingår i stamvägnätet, bidrag till regionala kollektivtrafikanläggningar för kollektivtrafik på väg samt bidrag till kommuner för fysiska åtgärder på kommunala vägar och gator. Länen ska redovisa remitterade förslag till länsplaner till regeringen . Regeringen kommer därefter att granska planerna och fördela definitiva ramar till länen. Granskningen kommer att grunda sig på hur pass de föreslagna åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen.
frs · GQ12402 · 2003-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:402 om aidspolicy på svenska ambassader har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ambassader ska få en aidspolicy. UD tillämpar den hiv- och aidspolicy som och Statliga sektorns arbetsmiljönämnd () tagit fram. UD diskuterar just nu tillsammans med Sida särskilda riktlinjer för en aidspolicy för utlandsmyndigheterna som arbetsgivare för lokalanställd personal. Avsikten är att riktlinjerna sedan ska kunna läggas till grund för utlandsmyndigheternas eget arbete med en lokal policy anpassad efter förhållandena i det enskilda landet.
frs · GQ12403 · 2003-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:403 om placering av den nya tillsynsmyndigheten för a-kassorna har frågat om jag är beredd att pröva frågan om att förlägga den nya tillsynsmyndigheten av a-kassan till . Regeringens utredare inkom med sin redovisning av uppdraget att undersöka alternativa lokaliseringsorter för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Utredaren förordar där som den mest lämpade orten. Regeringen har emellertid fått in en rad skrivelser om önskemål att förlägga myndigheten till andra orter i . Det pågår därför ett intensivt beredningsarbete inom där de olika alternativen övervägs. Regeringen kommer att redovisa sitt ställningstagande .
frs · GQ12404 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:404 om jordförvärvslagen har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förvärvsprövningen behålls men kompletteras så att luckorna i lagen täpps till. anför bland annat att massmedierna har rapporterat om hur skövling av skog har genomförts på ett flertal fastigheter i landet. finner det märkligt att avverkningarna kunnat genomföras trots att förvärvstillstånd saknats. anser det upprörande att skogsskövlingarna har kunnat genomföras innan förvärvstillstånd har beviljats. menar vidare att det är allvarligt att de så kallade skogsklipparna utan kunskap om uthålligt skogsbruk tillåts bedriva skogsskövling innan ägarförhållandena är fastlagda. anser att ändringar i lagen behöver göras för att främja skogsbruket. För att undvika missförstånd vill jag först framhålla att reglerna för hur skogsmark förvärvas återfinns i jordförvärvslagen medan reglerna om hur skogen ska brukas finns i skogsvårdslagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att jag ansvarar för frågor beträffande jordförvärvslagstiftningen och statsrådet ansvarar för frågor avseende skogsvårdslagstiftningen. Myndigheternas prövning av en ansökan om förvärvstillstånd tar vanligtvis . kan köpare som genom överenskommelse i köpekontraktet fått dispositionsrätten till förvärvsegendomen, vidta åtgärder med skogen. tillkallades en särskild utredare med uppgift att dels utvärdera effekterna av vissa jordpolitiska bestämmelser, dels komma med förslag till ändringar i dessa bestämmelser. Utredningen föreslår bland annat att de så kallade glesbygdsbestämmelserna tas bort, innebärande att fysiska personer utan krav på förvärvstillstånd fritt kan förvärva lantbruksegendom varsomhelst i landet om tillstånd inte krävs på grund av reglerna om omarrondering. Utredningen har remissbehandlats och av remissvaren framgår att det råder delade uppfattningar bland myndigheter, organisationer, företag och allmänheten om vilka regler som i detta avseende är bäst för glesbygden. Att med hjälp av enbart skärpt jordförvärvslagstiftning försöka stoppa så kallade klippare är inte särskilt effektivt. har i stället föreslagit skärpningar i tillämpningen av skogsvårdslagen som syftar till att fastighetsförvärv inte kommer att stå i strid med ett omdömesgillt och långsiktigt brukande av skogen. Jag har under hand erfarit att det inom pågår ett arbete med att finna förslag till hur man ska komma till rätta med problemet med klippare. Därvid har frågan om ställande av säkerhet för så kallade återväxtåtgärder utretts. Frågan bereds vidare inom och ett förslag bör kunna presenteras . På grund av det anförda och då beredningen av förslag ännu inte avslutats inom , är jag inte beredd att uttala vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · GQ12405 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:405 om uppföljning av statsbidraget för personalförstärkningar har frågat statsrådet om hon avser att vidta några åtgärder för att förändra regelsystem för utbetalning och uppföljning av statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag delar inte uppfattning att fördelningen av personalförstärkningspengarna riskerar att få karaktären av ett lotteri eller att det är åtskilliga kommuner som missgynnas av systemet. Det är tvärtom ett relativt enkelt och genomskinligt system där , som fått regeringens uppdrag att administrera, följa upp och utvärdera statsbidraget, använder sig av offentlig statistik som kommunerna väl känner. Syftet med det särskilda statsbidraget för personalförstärkningar inom skola och fritidshem är att de ska användas till personalförstärkningar som är strategiska för att ge barn och ungdomar ökade möjligheter att nå målen för utbildningen eller verksamheten. Under perioden 2001@2006 tillförs kommunerna successivt höjda årliga statsbidrag till dess att en nivåhöjning om är nådd. Sammanlagt omfattar denna satsning och innebär att ca 15000 nya lärare och andra specialister kan anställas. får bidraget även användas dels för att öka personaltätheten i kommuner med vikande elevunderlag, dels för att motverka en minskning av personaltätheten i de kommuner som har fått bidrag från Kommundelegationen. Vi har utökat detta till att även gälla de kommuner som fått bidrag från Bostadsdelegationen. På så vis ges även dessa kommuner möjlighet att ta del av det extra resurstillskottet. Däremot kan det i ett fåtal fall uppstå vissa problem vid fördelningen av de extra resurserna för små kommuner som saknar egen gymnasieskola. Regeringen följer den frågan genom arbete, men avser i övrigt inte att vidta några åtgärder för att förändra bestämmelserna för utbetalning och uppföljning av statsbidraget till personalförstärkningar.
frs · GQ12406 · 2003-01-29 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:406 om dieselskatt i proportion till miljöpåverkan har frågat miljöministern vilka åtgärder hon avser att vidta i syfte att beskatta dieselbilar på ett sätt som står i rimligare proportion till beskattningen av bensinbilar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. anför att tack vare ny insprutningsteknik och moderna partikelfilter kan dieselmotorn på goda grunder sägas ha lägre miljöpåverkan än bensinmotorn. Mindre glädjande är att dieselbilar fortfarande beskattas oproportionerligt högt och att det finns förslag på att höja skatten för lätta lastbilar . Såväl personbilar som lätta lastbilar med dieselmotor måste få skattesatser som är förenliga med graden av miljöpåverkan. Den högre fordonsskatten för dieselbilar har motiverats med att dieselolja beskattas lägre än bensin och att den sammanlagda beskattningen för motoralternativen bör vara ungefär lika. Vid en årlig körsträcka om 1500@1700 mil är den sammanlagda skattebelastningen i form av fordonsskatt, bränsleskatt och mervärdeskatt ungefär lika stor för en dieselbil som för en bensinbil. Det förhållandet att dieselbilar beskattas med en högre fordonsskatt än vad som gäller för bensinbilar är således inte föranlett av miljöskäl och innebär inte heller att dieselbilar missgynnas gentemot bensinbilar. Enligt gällande EG-bestämmelser är det inte tillåtet att ge en skattelättnad till dieselbilar med låga partikelutsläpp. Kommissionen förbereder ett förslag om skärpning av avgaskraven för dieselbilar. I detta sammanhang behandlas även möjligheten att ge ekonomiska incitament till dieselbilar med partikelfälla. Regeringen kommer noggrant att följa utvecklingen på området då partikelutsläppen har stor påverkan på människors hälsa. driver frågan om att medlemsländerna ska få en ökad frihet att stimulera försäljningen av renare bilar med ekonomiska incitament. Av direktiven till (dir. 2001:12) framgår att utredaren ska göra en översyn av vägtrafikbeskattningens utformning. I denna översyn ingår bland annat att se över uttaget av fordonsskatt. Utredaren ska analysera möjligheterna till en miljöstyrning i fordonsskatten med syfte att minska miljöpåverkan från trafiken. Utredaren ska redovisa resultatet av sitt arbete . Regeringen har inte för avsikt att ta ställning till en miljöstyrning i fordonsskatten innan utredaren har redovisat resultatet av sitt arbete och en utvärdering har gjorts. har överlämnat ett delbetänkande, Vissa vägtrafikskattefrågor (SOU 2002:64). I delbetänkandet har bland annat föreslagits att fordonsskatten för både bensindrivna och dieseldrivna lätta lastbilar och bussar ska höjas av det nuvarande skatteuttaget för att närma sig nivån för fordonsskatt på personbilar. Detta förslag har remissbehandlats och utvärderas .
frs · GQ12407 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:407 om en fristående myndighet för att utreda misstänkta brott inom polisen har frågat mig om jag avser att verka för att utreda frågan om ett inrättande av en fristående myndighet för att utreda misstänkta brott inom polisen. Jag vill inledningsvis säga att jag har fullt förtroende för polisens förmåga att på ett objektivt sätt utreda misstankar om brott som begåtts av poliser. För att säkerställa den demokratiska kontrollen och upprätthålla medborgarnas förtroende för rättsväsendet är det emellertid viktigt att det finns en effektiv tillsyn över polisen och åklagarväsendet vid sidan av den särskilda tillsyn som och Justitiekanslern utövar. Särskilt angeläget är detta i de delar av verksamheten där möjligheterna till medborgerlig insyn och inflytande är begränsade och där myndigheterna getts befogenheter att använda tvångsmedel mot enskilda. Mot bakgrund av detta gav regeringen en parlamentarisk kommitté i uppdrag att granska tillsynen av polisen och åklagarväsendet. Kommittén ska överväga om regleringen, organisationen och handläggningsrutinerna för brottsanmälningar och klagomål mot anställda inom polisen och åklagarväsendet uppfyller de höga krav som måste ställas på en sådan verksamhet. Uppdraget ska redovisas .