ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121036 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1036 om köer för uppkörning till körkort har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att lösa problemen kring de långa väntetiderna för uppkörning. Jag har besvarat en liknande fråga från (). Detta frågesvar blir därför mycket likt det som fick. Jag vill först framhålla att jag delar frågeställarens åsikter om körkortets betydelse och vikten av att väntetiderna hålls nere. De långa väntetiderna har varit ett stort problem i hela landet. De åtgärder som vidtagit det är i korthet följande. har dubblerat sin nyrekrytering och utbildning av trafikinspektörer. Verket har också aktivt arbetat för att utjämna kösituationen över året och mellan olika orter. har öppnat möjligheten att genomgå prov på kvällstid och som ytterligare ett sätt att få ned kötiden. Kunskapsprovet har effektiviserats så att det numera kan genomföras via dator på tolv språk i stället för med tolk och en trafikinspektör. Genom vidareutbildning av assistenter har dessa kunnat förrätta kunskapsprov, vilket också frigör trafikinspektörer som i stället kan förrätta förarprov. Antalet genomförda prov har ökat under januari@april 2003 jämfört med året innan. till cirka vecka 15 var medelväntetiden för landet som helhet. Variationerna i väntetider mellan olika kontor är dock stor. Kösituationen i är svår på grund av tillfällig brist på personal. För att jämna ut de lokala skillnaderna har omfördelat resurser över landet. gör dock den bedömningen att köerna generellt sett kommer att öka. En bidragande orsak till de långa köerna är enligt att alltför många dåligt utbildade körkortsaspiranter avlägger förarprov. Dessa underkänns i stor utsträckning och måste göra om provet. Trenden är också att resultaten blir allt sämre. Förutom att det påverkar väntetiderna drabbas körkortsaspiranter som måste göra om förarprovet av extra kostnader. satsar därför på att informera ungdomar och föräldrar om betydelsen av en god körkortsutbildning. kommer att få ett uppdrag av regeringen att utreda vilka åtgärder som kan vidtas för ett bättre stöd till privatister och deras handledare. Försök med informationskvällar har redan påbörjats i . undersöker också möjligheterna att ändra formerna för teoriprov och uppkörning för att verksamheten ska bli mer flexibel. De åtgärder som vidtagits har således lett till att utvecklingen generellt sett går mot kortare köer för förarprov. På vissa orter kan dock fortfarande problem uppstå temporärt, i synnerhet över sommaren då ett förhållandevis stort antal körkortsaspiranter vill ta körkort, som förarprovskontoren har något mindre resurser på grund av semestrar. Mot bakgrund av de åtgärder som vidtagits, och av att kötiderna ändå sjunker, avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder . Givetvis kommer jag även i fortsättningen att noga följa utvecklingen och de förslag som lägger fram i frågan.
frs · GQ121037 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1037 om uppföljning av jämställdhetslagen har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att se till att jämställdhetslagen bättre ska efterlevas i praktiken. JämO har tillsynsansvar över lagen. Sedan bestämmelserna om kartläggning, analys och handlingsplan för jämställda löner i jämställdhetslagen förtydligades och skärptes , har JämO genomfört omfattande granskningar av arbetsgivare både inom privat sektor, inom statliga myndigheter och inom kommuner vad avser lönekartläggning. Utvärderingen av JämO:s granskningar kommer att utgöra underlag för överväganden om eventuella lagändringar. Jämställdhetslagen reglerar inte styrelsetillsättningar. Regeringen har dock aktivt arbetat för att komma till rätta med den sneda könsfördelningen på ledande poster och i styrelser inom den offentliga sektorn genom att sätta upp mål och utveckla rutiner för tillsättningsarbetet. Som exempel kan nämnas att hälften av de nya myndighetscheferna ska vara kvinnor, hälften män. var av de som utsågs till myndighetschefer kvinnor. De senaste preliminära siffrorna för myndigheternas styrelser visar att andelen kvinnor i de regionala styrelserna nått . Kvinnorna i de centrala myndigheternas styrelser utgjorde . I de statliga bolagens styrelser är av ledamöterna kvinnor och män. När det gäller näringslivet har regeringen små möjligheter att styra. Regeringen har dock på olika sätt, till exempel med seminarier, konferenser och rundabordssamtal med näringslivet arbetat för att inspirera till en förändring i detta avseende. För att kunna driva utvecklingen framåt mot jämställdhet krävs synlighet. Här är statistik ett viktigt redskap. antog ett förslag om att företagen ska redovisa hur många kvinnor respektive män som finns i företagsledning och styrelse. Obalansen mellan kvinnors och mäns studieval vid högskoleutbildning regleras inte heller av jämställdhetslagen. Jag instämmer dock med frågeställaren i att det är viktigt att komma till rätta med den obalans som råder. Av studenterna utgör männen , medan av professorerna är män. För att öka andelen kvinnliga professorer har regeringen satt upp rekryteringsmål för universitet och högskolor. Lokala rekryteringsmål ska sättas upp för samtliga lärarkategorier. Regeringen följer noga denna utveckling. Jämställdhet uppnås endast genom att samtliga aktörer i samhället bedriver ett idogt och kontinuerligt arbete.
frs · GQ121038 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1038 om EU-resolution gentemot har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åstadkomma förhandlingar mellan och , i enlighet med en resolution i Europeiska parlamentet av , som krävde att sådana förhandlingar skulle ha inletts . framhåller vi såväl från svenskt håll som inom EU:s dialog med att vi önskar att ska inleda en dialog med om framtid. Vi ser en sådan dialog som en förutsättning för att inom överskådlig tid nå en lösning på den svåra situationen i . En liten ljusglimt är att sändebud nu för på mindre än besöker . Besöken har mycket låg profil, men före det första besöket hade de båda sidorna inte haft någon direktkontakt alls . Vi vill gärna tolka detta som en möjlig början på en positiv utveckling. Därför framför vi till den kinesiska sidan vår starka förhoppning att dessa kontakter ska kunna leda till en dialog mellan och , så att frågan om framtid kan få en långsiktig och fredlig lösning.
frs · GQ121039 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1039 om legitimation för dietister och 1040 om dietisters legitimation och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utredningen om att dietister ska omfattas av legitimationsreglerna ska genomföras. I proposition 1997/98:109 Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område föreslog regeringen att ett nytt system med skyddade yrkestitlar skulle införas som ett komplement till legitimationen. Yrkesutövare med skyddad yrkestitel skulle räknas som hälso- och sjukvårdspersonal när de i sin verksamhet inom hälso- och sjukvården använder den skyddade yrkestiteln och de skulle därmed stå under samhällets tillsyn. Regeringens förslag omfattade yrkesgrupperna audionomer, biomedicinska analytiker, dietister och ortopedingenjörer. Eftersom det har gått sedan de nya bestämmelserna trädde i kraft finns det skäl att se över hur systemet med skyddade yrkestitlar har fungerat. Mot bakgrund av detta samt tillkännagivande om att legitimation för dietister bör utredas, avser regeringen att initiera en översyn .
frs · GQ121040 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1039 om legitimation för dietister och 1040 om dietisters legitimation och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utredningen om att dietister ska omfattas av legitimationsreglerna ska genomföras. I proposition 1997/98:109 Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område föreslog regeringen att ett nytt system med skyddade yrkestitlar skulle införas som ett komplement till legitimationen. Yrkesutövare med skyddad yrkestitel skulle räknas som hälso- och sjukvårdspersonal när de i sin verksamhet inom hälso- och sjukvården använder den skyddade yrkestiteln och de skulle därmed stå under samhällets tillsyn. Regeringens förslag omfattade yrkesgrupperna audionomer, biomedicinska analytiker, dietister och ortopedingenjörer. Eftersom det har gått sedan de nya bestämmelserna trädde i kraft finns det skäl att se över hur systemet med skyddade yrkestitlar har fungerat. Mot bakgrund av detta samt tillkännagivande om att legitimation för dietister bör utredas, avser regeringen att initiera en översyn .
frs · GQ121041 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1041 om CSN:s påminnelseavgifter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att landets studenter ska slippa finansiera Centrala () verksamhet. har beslutat att återbetalningsverksamheten i princip ska bära sina egna kostnader och täckas genom avgifter. Denna viktiga princip har gällt sedan 1989 års studiestödsreform sjösattes. Avgifter som tas ut för låneverksamheten är en ersättning för en frivillig efterfrågad tjänst. Det är rimligt att den som utnyttjar tjänsten också betalar för den. Studiestödssystemet bygger på principen att lånen ska betalas tillbaka. Motivet för att ta ut påminnelseavgifter av personer som inte betalar årsavgiften är att främja en god betalningsmoral. I syfte att inskärpa vikten av att även studielån ska betalas i rätt tid är det därför rimligt att den myndighet som administrerar återbetalningen får ta ut en avgift vid dröjsmål. Försenad betalning medför dessutom ökade kostnader i form av ränteutgifter och hanteringskostnader. Påminnelseavgiften höjdes från till . Bakgrunden till höjningen var att CSN förorsakades ökade administrativa kostnader inom återbetalningsområdet. Den nuvarande nivån på påminnelseavgiften har alltså legat fast . Myndigheten har, bland annat mot bakgrund av att kritik riktats mot påminnelseavgifterna, vidtagit vissa justeringar vad gäller återbetalningsrutinerna. Ett system med autogirering har införts, vilket underlättar för den enskilde att helt undvika påminnelseavgifter. Genom att helt enkelt betala tillbaka undviker den enskilde denna typ av kostnader. fråga handlar ytterst om statens tillgängliga resurser. CSN:s verksamhet består dels av serviceverksamhet i form av bidragstransfereringar till studerande, dels av utlåningsverksamhet och det därmed sammanhängande ansvaret att se till att låntagare betalar tillbaka lånen till staten. Enligt min mening är det rimligt att staten och den enskilde gemensamt bidrar till att finansiera båda dessa verksamheter, för den enskilde gäller det främst att finansiera kostnader för återbetalningsverksamheten. Jag tycker också att nivån på påminnelseavgiften är rimlig, särskilt mot bakgrund av att nivån på avgiften legat fast och måste betraktas som skälig i förhållande till andra liknande avgifter i samhället. Någon ändring av CSN:s påminnelseavgifter är därför inte aktuell.
frs · GQ121043 · 2003-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1043 om information på Internet har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att göra myndigheters information på Internet mer tillgänglig för människor med funktionshinder och andra, som har svårt att ta till sig dagens ganska svårmanövrerade och svårtolkade myndighetsinformation. tar upp en mycket viktig fråga. En demokratisk grundprincip är att alla grupper av medborgare ska ha samma förutsättningar att fullgöra sina skyldigheter och utöva sina rättigheter gentemot det allmänna. De statliga myndigheternas IT-utveckling måste säkerställa att alla kan ta del av bland annat den service som erbjuds på myndigheters hemsidor och inte utestänger människor med särskilda behov. Regeringens övergripande mål för utvecklingen av den så kallade 24-timmarsmyndigheten är att statliga myndigheter genom att utnyttja informationstekniken ska förenkla och förbättra samhällsservicen för alla grupper i samhället. Av förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförande av handikappolitiken framgår att myndigheter ska verka för att myndighetens information blir tillgänglig för personer med funktionshinder. Av förordningen (1986:856) om statliga myndigheters information för genomförandet av integrationspolitiken framgår vidare att myndigheterna inom ramen för tillgängliga resurser ska ge likvärdig service till alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund samt eftersträva att alla berörda nås av information om verksamheten. EU-länderna har enats om att offentliga webbplatser ska följa internationella riktlinjer för tillgänglighet på Internet för människor med funktionshinder. Statskontoret, som har tagit fram en vägledning för utformning av så kallade 24-timmarswebbar, rekommenderar att dessa riktlinjer följs. () har konstaterat i en revisionsrapport att det inte finns några tvingande gemensamma krav på hur myndigheternas webbplatser ska utformas. RRV anser att Statskontorets rekommendationer inte fått tillräckligt genomslag och att tvingande regler behövs när det gäller exempelvis tillgänglighet, användarvänlighet och enhetlighet. Utfärdandet av sådana regler bör enligt RRV kunna vara en uppgift för det samordningsorgan som aviserades av regeringen i budgetpropositionen . Jag delar uppfattning om att behoven för människor med språksvårigheter och funktionshinder måste tas på stort allvar när myndigheterna utformar sina hemsidor. Det samordningsorgan som regeringen avser att inrätta kommer bland annat ha till uppgift att ta fram och fastställa de standarder som ska gälla för statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte och ärendehantering. Regeringens mål för 24-timmarsmyndigheten är, som jag nämnt, bland annat att förbättra samhällsservicen för alla grupper i samhället. Människors olika behov ska självklart tillgodoses i samordningsorganets arbete med att ta fram de standarder som ska tillämpas av myndigheterna för all elektronisk information.
frs · GQ121044 · 2003-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1044 om och har frågat mig om jag har möjlighet att belysa om det finns ett organiserat samarbete mellan den svenska Säkerhetspolisen och det israeliska . Det sker ett ständigt informationsutbyte mellan säkerhets- och underrättelsetjänster världen över. Det innebär inte med automatik att man till fullo stöder varandras arbetsmetoder. Hur ett sådant samarbete bedrivs mellan den svenska Säkerhetspolisen och andra länders motsvarigheter kan jag, som säkert förstår, inte uttala mig närmare om. Säkerhetspolisen har i sin verksamhetsrapport uppmärksammat just gränsdragningsproblemen i det internationella samarbetet. Man skriver bland annat att olikheter i jurisdiktion och synen på mänskliga rättigheter är problematiska. Det finns alltså en medvetenhet för frågor av det här slaget inom och dessa aspekter beaktas i Säkerhetspolisens internationella kontakter.
frs · GQ121045 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1045 om integration vid har frågat statsministern vilka initiativ han avser att vidta för att stimulera integrationen mellan och och därmed tillväxten i regionen. Frågan har överlämnats till mig. och jag hade en dialog om integrationen i nu senast i samband med en interpellationsdebatt här i . Jag pekade i det sammanhanget @ och även i debatten i samma fråga föranledd av en interpellation av @ på en gynnsam utveckling för och regionen. De siffror jag då utgick ifrån kom från bland andra Øresundsinstituttet och i . hänvisar i sin fråga till det publicerade Öresundsindexet som presenteras av Sydsvenska . Detta index är en intressant indikator på hur företag och näringsliv upplever integrationsprocessen i regionen, där man tar upp fyra områden: arbetsmarknad, trafik, handel och samarbete. Det finns naturligtvis ytterligare faktorer som har betydelse när man ska bedöma graden av integration. Øresundskompass som Øresundskomiteen publicerade visar till exempel på att integrationen inte enbart handlar om skatt och brotaxor, utan också om kulturförståelse i en bredare mening. Enligt deras djupintervjuer har "vardagsintegrationen" i regionen kommit ett gott stycke på väg. Arbetspendling och flyttning har flerdubblats och fler och fler studenter studerar på andra sidan sundet. Den svenska och den danska regeringen är aktivt engagerade i integrationsarbetet i . Statsminister medverkade i går tillsammans med den danske vice statsministern när Øresundskomiteen firade sitt tioårsjubileum. och statsministrar träffas ofta både i den nordiska och den europeiska kontexten. Senast träffades de . De har vid sådana tillfällen självklart möjlighet att diskutera frågor av ömsesidigt intresse.
frs · GQ121046 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1046 om sträckning genom har frågat om jag avser att medverka till att byggs genom och centrala . Regeringen har redan i begäran om yttrande till kommissionen bedömt att projektet bör genomföras med hänvisning till så kallade tvingande förhållanden som har ett allt överskuggande allmänintresse. Allmänintresset består främst i att är av väsentlig regionalpolitisk betydelse. Banan utgör även en del i omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem. Ärendet rörande tillåtlighet enligt 17 kap. för , sträckan Nordmaling@Umeå, bereds inom . Ett regeringsbeslut kan väntas . Jag kan inte föregripa regeringens slutliga ställningstagande.
frs · GQ121047 · 2003-06-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1047 om besök i har frågat mig hur jag fortsatt avser att agera för att gentemot markera vikten av religionsfrihet och övriga mänskliga rättigheter för tibetanerna. Regeringen ser allvarligt på situationen i och arbetar på flera fronter för att internationellt uppmärksamma brott mot de mänskliga rättigheterna såväl i som i andra delar av landet. Detta sker genom aktivt deltagande i arbetet inom bland annat FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna och andra relevanta FN-organ samt i direkt dialog med , både bilateralt och genom EU. Frågor rörande ges även stort utrymme i den särskilda dialog för mänskliga rättigheter som EU har med . Vårt budskap i samtliga dessa fora är att måste respektera den tibetanska befolkningens mänskliga rättigheter och det tibetanska folkets rätt att bevara sin kultur och sina religiösa traditioner. Vi framhåller vidare att den autonomi som tillerkänts även måste få ett konkret innehåll. Det har länge varit vår förhoppning att ska inleda en dialog med om framtid och vi välkomnar därför de samtal som ägt rum mellan företrädare för den kinesiska regeringen och sändebud. besök i var av privat karaktär då han bjudits in av en enskild organisation som i samråd med medarbetare utarbetat ett intensivt besöksprogram. Eftersom besöket var kort och såväl och statsministern som jag själv hade pressade tidsscheman kunde tyvärr inget sammanträffande organiseras . Det är dock min förhoppning att ett sammanträffande kan bli möjligt i ett annat sammanhang . Tilläggas kan att när besökte tog såväl statsministern som jag emot honom och vi förde då samtal om bland annat situationen i .
frs · GQ121048 · 2003-06-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1048 om den svenska sjöfartens konkurrenskraft har frågat näringsministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att stärka den svenska sjöfartens internationella konkurrenskraft. Frågan handlar om sjöfartens beskattning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. föreslår att ska övergå till en tonnagebaserad bolagsbeskattning. Han säger att flertalet EU-länder, i enlighet med EU:s riktlinjer, gått över till en tonnagebaserad skatt. EU:s riktlinjer för statligt stöd till sjötransport tillåter statligt stöd i form av skattemässiga och sociala åtgärder för att förbättra de europeiska rederiernas konkurrenskraft inom den internationella sjöfarten. Tonnageskatt nämns endast som ett exempel på statligt stöd i vissa medlemsstater. Tonnageskatt innebär att redaren @ oavsett om verksamheten går med vinst eller förlust @ betalar ett skattebelopp som är relaterat till det tonnage som är i trafik. Tonnageskatten ersätter således den vanliga företagsbeskattningen. I riktlinjerna anges att vissa medlemsstater stöder sin sjöfartssektor genom skattelättnader medan andra medlemsstater föredrar direkta stödutbetalningar, exempelvis genom återbetalning av sjöfolkets inkomstskatt. Båda alternativen är tillåtna. Man kan i vissa fall kombinera metoderna men då riskeras att stödet ackumuleras upp till nivåer som är oförenliga med gemenskapens mål, och resultatet kan bli en kapplöpning mellan medlemsstaterna i fråga om subventioner. tillämpar ett nytt sjöfartsstöd. Det ges i form av att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter. Syftet med det nya stödet är att ge svensk sjöfartsnäring konkurrensvillkor som är likvärdiga med konkurrensvillkoren för andra EU-länders handelsflottor. En tonnageskatt skulle komma att strida mot principerna bakom vårt skattesystem. Det skulle vidare ge upphov till avgränsningsproblem eftersom ofta endast en del av ett rederiföretags verksamhet skulle kunna schablonbeskattas. All annan verksamhet som företaget bedriver måste beskattas på vanligt sätt. Det är inte aktuellt att föreslå en övergång till tonnageskatt. Jag delar den uppfattning intagit när den så sent som avslog motioner om införande av tonnageskatt.
frs · GQ121049 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1049 om vård av unga och medelålders dementa har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att unga och medelålders dementa ska få värdig vård. Omkring 8000 personer i som är och yngre har en demensdiagnos. kan det ta att få en riktig diagnos för en yngre person. Behoven av vård och omsorg hos yngre personer med demens är också annorlunda jämfört med äldre. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp som har haft till uppgift att sammanställa befintliga kunskaper om situationen för personer med demenssjukdomar och deras anhöriga samt identifiera utvecklingsområden för vilka åtgärder krävs på olika nivåer. Ett av de områden som arbetsgruppen särskilt ska uppmärksamma är stödet för yngre personer med demens. Arbetsgruppens arbete håller nu på att avslutas och kommer att rapporteras . Jag avvaktar arbetsgruppens resultat och avser att med stöd av det ta ställning till vilka åtgärder som eventuellt bör genomföras för yngre personer med demens.
frs · GQ121050 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1050 om länsväg73 har frågat mig om jag avser att verka för den utlovade utbyggnaden av den sista sträckan på riksväg73, i enlighet med tidigare löfte om prioritering. säger att min företrädare ska ha lovat att prioritera en utbyggnad av riksväg73. Det anser jag att regeringen har gjort genom att i planeringsdirektiv till i ange att den aktuella vägutbyggnaden ska inrymmas i den regionala transportplanen som ska gälla . handlägger en ansökan om tillåtlighet enligt 17kap. Enligt bedömningar kan färdiga bygghandlingar finnas . Därefter kan utbyggnaden påbörjas när budgetmedel finns tillgängliga. De ekonomiska ramarna kommer att redovisas i höstens budgetproposition och det är först då som de närmare förutsättningarna för budget klarläggs.