ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12316 · 2003-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:316 om rehabilitering av psykiskt långtidssjuka har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att psykiskt långtidssjukskrivna ska få rehabilitering enligt Fountainhousemodellen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har föreslagit och kommer att föreslå ett antal åtgärder som bland annat syftar till att förbättra rehabiliteringen för psykiskt sjuka. I proposition 2002/03:20 föreslår regeringen att kommuner och landsting ges möjlighet att samverka i en gemensam gemensamt fullgöra uppgifter inom vård- och omsorgsområdet. Som framgår av budgetpropositionen kommer regeringen vidare att återkomma till med ett förslag om finansiell samordning som omfattar socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsmarknadsmyndigheterna. Avsikten med förslagen är att olika myndigheters insatser för exempelvis rehabilitering ska samordnas på ett bättre sätt och därmed skapa bättre förutsättningar för arbetet med att stödja en person i hans eller hennes rehabilitering. Om Fountainhousemodellen är rätt åtgärd i en persons rehabilitering måste i det enskilda fallet avgöras av henne eller honom i samråd med handläggaren på ansvarig myndighet.
frs · GQ12317 · 2003-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:317 om fetalt alkoholsyndrom och LSS har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att personer med diagnosen fetalt alkoholsyndrom ska få rätt till stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) oavsett vilken kommun de bor i. Bakgrunden till frågan är att vissa kommuner har bedömt att personer med fetalt alkoholsyndrom är berättigade stöd enligt LSS, medan andra kommuner bedömt att de inte är det. Enligt LSS är rätten till stöd kopplad till den enskilde individens behov. LSS personkrets, som sätter gränserna för vilka som kan få stöd enligt lagen, är endast till en del definierad utifrån diagnos. I stället har fokus lagts på att olika personers behov kan se helt olika ut trots att de har samma diagnos och att man därför inte ska begränsas av att definiera behov utifrån diagnos i handläggningen. I lagens förarbeten (prop. 1992/93:159) sägs att varken orsaken till eller arten av sjukdomen eller skadan, och heller inte den medicinska diagnosen, bör spela någon roll i sammanhanget, så länge som funktionshindret är stort och varaktigt. Jag förutsätter således att kommunerna, när de fattar beslut om stöd enligt LSS, utgår från den enskildes behov och livssituation och att bedömningen görs utifrån vad som sägs i lagen om vilka som är berättigade stöd.
frs · GQ12318 · 2003-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:318 om arkivverksamheten i har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att rädda arkivverksamheten kvar i . Jag känner väl till de insatser som har gjorts i och som har bidragit till att arkivmaterial kan bevaras och tillgängliggöras, något som är av stor betydelse från såväl kulturarvssynpunkt som demokratisynpunkt. Det betänkande som för alla lämnade och som bland annat innehåller de förslag som nämns i frågan är ute på en bred remiss till 108 myndigheter, institutioner och organisationer runtom i landet. Remisstiden går ut . Jag kan givetvis inte föregripa de överväganden som därefter kommer att göras med anledning av arkivutredningens förslag och de remissynpunkter som lämnas.
frs · GQ12320 · 2003-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:320 om dödshot mot tibetaner i har frågat mig vad jag avser göra för att förmå att ompröva dödsdomarna mot två tibetaner, Lobsang Dhondup, som erhållit ovillkorlig dödsdom och Tenzin Delek Rinpoche, som erhållit en dödsdom med uppskov. Som uppger har de båda tibetanerna anklagats för att ha varit inblandade i olika bombattentat. Flera internationella organisationer för mänskliga rättigheter har framfört misstankar om att domarna skulle vara politiskt motiverade, och de rättsprocesser som ledde fram till domarna har blivit starkt ifrågasatta. Mot bakgrund av den oro vi i många sammanhang uttryckt för de mänskliga rättigheterna i och de frågor som fanns beträffande dödsdomarna mot Lobsang Dhondup och Tenzin Delek Rinpoche, har vi inom EU-kretsen gjort flera uppvaktningar i , vid vilka vi framfört vår oro till den kinesiska regeringen. Lobsang Dhondups fall har även tagits upp på den lista över individuella fall som överlämnades i samband med EU:s dialog med om mänskliga rättigheter . Genom uppvaktningarna fick vi bekräftat att Tenzin Delek Rinpoche dömts till döden med uppskov och att Lobsang Dhondup erhållit en ovillkorlig dödsdom samt att båda domarna hade överklagats. Inga slutliga domar har ännu meddelats. Vi kommer givetvis att fortsätta våra ansträngningar att förmå den kinesiska sidan att ompröva dödsdomarna.
frs · GQ12321 · 2003-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:321 om könsstympning har frågat mig om regeringen vidtagit eller avser att vidta någon åtgärd för att skydda döda kvinnor från könsstympning. Könsstympning är en oacceptabel traditionell sedvänja som orsakar kvinnor och flickor ett svårt fysiskt och psykiskt lidande. Det åligger regeringar att avskaffa sådana sedvänjor. Detta följer bland annat av staternas åtaganden på MR-området. I FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (art 5) fastslås mer specifikt skyldigheten att avskaffa seder och bruk som grundar sig på föreställningen om det ena könets underlägsenhet, och i FN:s konvention om barnets rättigheter (art 24) fastslås förpliktelsen för stater att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för hälsan. har i flera fall tagit initiativ till att FN ska verka för eliminering av kvinnlig könsstympning. Frågan behandlas i till exempel (), () och (). har också givit stöd till Internationella familjeplaneringsfederationen (IPPF) för insatser mot könsstympning. och EU är av den bestämda uppfattningen att sociala, kulturella och religiösa faktorer aldrig kan användas som ursäkt för att orsaka kvinnor lidande, fysisk och psykisk skada. EU har därför återkommande framhållit att traditionella skadliga sedvänjor såsom könsstympning är ett hot mot kvinnors hälsa, värdighet och ibland liv. ser med stort intresse på de initiativ som tagits i länder i Nord- och där lokala kvinnoorganisationer, ofta med aktiv medverkan av män, arbetar med att ersätta könsstympning med andra mer symboliska riter för att markera att unga flickor upptas i samhällens gemenskap. Vad gäller om regeringen har vidtagit eller avser att vidta åtgärder för att skydda döda kvinnor från könsstympning, har jag tagit del av uppgifter om att sådan könsstympning/likskändning kan förekomma i en stam i . kommer att även fortsättningsvis nära följa utvecklingen i dessa frågor och driva på för att unga flickor och kvinnor inte ska utsättas för det våld som könsstympning innebär.
frs · GQ12326 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:326 om tvångsisolering enligt smittskyddslagen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den planerade reformen av smittskyddslagstiftningen sätter en yttersta tidsgräns för hur lång den sammanlagda isoleringstiden kan bli. Frågan om tidsgräns för isolering enligt smittskyddslagen kommer att behandlas i den proposition om ny smittskyddslag som regeringen har för avsikt att lägga fram för under innevarande år.
frs · GQ12327 · 2003-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:327 om utredning om författningsdomstol har frågat mig när jag avser att tillsätta en utredning om lagprövningsrätten, inkluderande bland annat en prövning av om en författningsdomstol bör införas. Det som nu tar upp, frågorna om en förstärkt lagprövning och behovet av en författningsdomstol, rör grundläggande principer @ bland annat principen om folksuveränitet @ i det svenska statsskicket. Naturligtvis har regeringen för avsikt att tillsätta en utredning i enlighet med riksdagsmajoritetens beställning men innan så sker är jag angelägen om att få i gång en övergripande och förutsättningslös författningspolitisk debatt. En sådan debatt anser jag vara särskilt viktig när det gäller just dessa frågor, eftersom en förstärkt lagprövningsrätt kan påverka fördelningen av den politiska makten i det svenska samhället, som är grundat på folkstyrets princip. Regeringen har för avsikt att ta initiativ för att främja en bred debatt men exakt hur detta ska ske får jag återkomma till. En idé är att hålla en serie med öppna seminarier där allmänheten, politiker och forskare tillsammans kan diskutera och presentera förslag på olika områden. Vidare inleds nu inom Socialdemokraterna ett arbete för att fördjupa och bredda den författningspolitiska debatten. Arbetet kommer att vara ett värdefullt underlag till Socialdemokraternas ställningstaganden i författningspolitiska frågor. Jag välkomnar andra partier, organisationer och folkrörelser att ta liknande initiativ för att åstadkomma bredast tänkbara diskussion om grunderna kring vårt statsskick. När det gäller tidpunkt för tillsättande av en utredning kan konstateras att frågorna om en förstärkt lagprövning och författningsdomstol rör ändringar i regeringsformen som kan beslutas först och som kan träda i kraft tidigast . Min bedömning är därför att det under innevarande mandatperiod finns tid både för en inledande författningspolitisk debatt och för en därpå följande utredning att arbeta och lägga fram förslag.
frs · GQ12328 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:328 om jämställdheten i bolag med statligt ägande har frågat vilka åtgärder vice statsministern avser att vidta för att öka jämställdheten inom ledning och styrelse av statligt ägda företag. Ansvaret inom regeringen är så fördelat att jag ansvarar för de statligt ägda företagen. Som ägare ansvarar regeringen för att utse kompetenta styrelser anpassade till varje företags speciella situation. Det är företagens styrelser som ansvarar för att företagsledningen har den kompetens som är nödvändig för verksamhetens drift och utveckling. I detta ligger även att ta till vara möjligheterna som en jämn fördelning mellan kvinnor och män inom företaget och dess ledning ger. Ett delmål för jämställdhetspolitiken är att andelen kvinnor i statligt ägda företags styrelser ska vara . Ett kontinuerligt och systematiskt nomineringsarbete, med målsättning att öka andelen kvinnor vid tillsättningar i statliga bolagsstyrelser, pågår inom . Arbetet har gett resultat vilket tydligt redovisats i den årliga verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande. Andelen kvinnor i statliga bolagsstyrelsen har ökat från 2001. Detta kan jämföras med att av ledamöterna i de svenska börsnoterade bolagens styrelser är kvinnor. Regeringen har alltså nått långt beträffande jämställdheten i statliga bolagsstyrelser. Vi fortsätter vårt målmedvetna nomineringsarbete och jag hoppas att vi efter vårens bolagsstämmor har nått delmålet kvinnor, som kompetensbehovet i respektive företags styrelse tillgodosetts. Jag ställer mig därför något undrande till fråga. Som jag ser det borde regeringens arbete inom detta område kunna tjäna som ett föredöme för övrigt svenskt näringsliv. Mot bakgrund av det ovan redovisade ser jag inte behov av att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GQ12329 · 2003-01-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:329 om jämställdheten i EU:s framtidskonvent har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den nu gällande fördragstexten, när det gäller jämställdheten, finns med i . Det europeiska konventet diskuterar ett nytt fördrag för EU inför nästa regeringskonferens. Ett första utkast till struktur på ett framtida fördrag har, precis som frågeställaren skriver, redan presenterats. har statsministerns uppdrag att företräda honom i konventet. Jag och berörda tjänstemän i följer konventets arbete mycket noga. Det utkast som presenterades var enbart ett skelett som ska fyllas med innehåll. Jag lovar att bevaka både att nuvarande skrivningar rörande jämställdheten får en central plats också i det kommande fördraget, liksom att skrivningarna förstärks på de punkter där det finns brister. Jag vet att delar mitt engagemang i dessa frågor.
frs · GQ12330 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:330 om i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska avsätta medel för att finansiera i . Bakgrunden är att flera av kranskommuner har dragit sig ur samarbetet mellan länets kommuner och . , som hänvisar till, finns . Den upphörde i och med att kommissionen överlämnade sitt slutbetänkande Vägvalet till regeringen. Betänkandet låg till grund för regeringens förslag till den nationella narkotikapolitiska handlingsplan som beslutade om . En narkotikapolitisk samordnare har regeringens uppdrag att genomföra handlingsplanen, och fördelning av de medel @ sammanlagt @ som har avsatts för att förstärka politiken. Det är dock viktigt att understryka att detta inte innebär någon förändring i den ansvarsfördelning som finns mellan stat, kommuner och landsting. Missbrukarvården och insatser för barn och unga är och ska vara ett kommunalt och landstingskommunalt ansvar, inte ett statligt. Eventuella problem i samarbetet måste därför lösas lokalt. Om berörda kommuner och inkommer med en ansökan om ekonomiskt stöd till fortsatt verksamhet vid utgår jag ifrån att den narkotikapolitiska samordnaren prövar frågan med en sådan utgångspunkt.
frs · GQ12332 · 2003-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:332 om polisens situation har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av några uttalanden som en socialdemokratisk riksdagsledamot gjort i . Som säkert förstår vore det mindre lämpligt om jag i frågesvar recenserade uttalanden i av riksdagsmän, i synnerhet när det rör sig om enskilda citat som ryckts ur sitt sammanhang. Om frågeställaren har synpunkter på vad som sägs i en enskild riksdagsdebatt tycker jag att det är rimligt att sådana i första hand riktas direkt till berörda riksdagsledamöter och inte till mig.
frs · GQ12333 · 2003-01-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:333 om integritetsskyddets framtida utformning () har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppfylla löftet från regeringen att tillsätta en utredning om skydd för den personliga integriteten. Regeringen har planerat att tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommitté som ska få i uppdrag att bland annat kartlägga, analysera och utvärdera sådan lagstiftning som berör den enskildes integritet. Utkast till kommittédirektiv har utarbetats inom . Av olika skäl @ bland annat budgetära hänsyn och den regeringsombildning som skett och som inneburit att jag övertagit ansvaret för den aktuella frågan @ har tillsättningen av kommittén emellertid fördröjts. Frågan om tillsättandet av den utlovade kommittén är alltså på inget sätt avförd från dagordningen. Svaret på fråga är att jag avser att verka för att kommittén tillsätts så snart det är möjligt.
frs · GQ12334 · 2003-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:334 om tjuvfiske har frågat justitieministern om han är beredd att verka för en skärpning av straffsatserna för tjuvfiske. Det ankommer på mig att besvara denna fråga. En remiss överlämnades till Lagrådet och behandlades av Lagrådet . förbereds inom en proposition om ändring i fiskelagen. Propositionen avses innehålla bland annat förslag om skärpning av maximistraffet för brott mot fiskelagen och av fiskelagens bestämmelse om så kallade normerade böter (böter som bestäms med ledning av fartygets motorstyrka).
frs · GQ12336 · 2003-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:336 om segdragna lantbruksutbetalningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att skärpa reglerna kring bidragsutbetalningarna. Det finns olika regler kring utbetalningen av EU-stöd och ersättningar till jordbruket som måste rätta sig efter. För miljöstöden gäller i princip endast att utbetalningen till brukaren ska ske inom en viss budgetperiod. För djur- och arealstöd finns det specifika datum då stöden måste ha betalats ut. För exempelvis arealstöd måste betala ut av den totala stödsumman innan sista januari för att undvika ekonomiska sanktioner från EU. I jämförelse med andra EU-länder följer de fastlagda utbetalningstillfällena väl och har ännu aldrig sanktionerats för någon sen stödutbetalning. upprättar en utbetalningsplan med preliminära datum när jordbrukarna tidigast kan erhålla sina stöd. För arealstöd angavs exempelvis . Av de ca 55000 brukare som är berättigade till arealstöd var det endast knappt 400 brukare som inte erhöll något stöd . För flera av miljöstöden finns det i utbetalningsplanen även angivet ett andra utbetalningstillfälle i de fall som brukarens ansökan inte var godkänd för utbetalning vid det första utbetalningstillfället. I de flesta fall (70@99% beroende på stödform) erhåller brukarna stödet vid det första utbetalningstillfället. Den enskilt viktigaste faktorn för en tidig utbetalning av EU-stöden är att stödansökningarna är korrekt ifyllda. Som brukare kan man därför i viss mån påverka möjligheten för att erhålla stödet vid första utbetalningstillfälle genom att anstränga sig för att lämna in en helt korrekt ansökan. När det gäller beskattningen av stöden är en grundregel att brukaren i princip bör ta upp ett stöd till beskattning när denne erhåller ett beslut om utbetalning. Ett beslut från om utbetalning följs av en utbetalning från om inte upphäver beslutet vilket kan ske i enstaka fall. Det borde därför vara ovanligt att en lantbrukare betalar skatt på bidrag som brukaren erhåller först . Det kan dock råda oklarheter om hur man ska beskatta stöd som man ansökt om men ännu inte erhållit. I dessa fall bör brukarna vända sig till skattemyndigheten för att sådana fall som refererar till ska kunna undvikas. På grund av kraven i om att fullständiga kontroller ska ha genomförts innan en utbetalning sker skulle en eventuell förpliktigande datumangivelse på individnivå komma att hamna sent på säsongen. Därmed blir en sådan förpliktelse av mindre intresse. och länsstyrelsernas pågående arbete att förbättra administrationen bör dock kunna leda till att utbetalningen av vissa stöd framöver kan ske tidigare än vad som skedde föregående och detta år. En projektgrupp vid utreder även möjligheterna att ge bättre information på individnivå om när pengarna kan betalas ut, om utbetalningar av flera stöd kan samlas ihop i större utsträckning och om utbetalningshanteringen över huvud taget kan göras snabbare och effektivare. Mot bakgrund av det som sagts ovan avser jag inte att vidta några särskilda åtgärder för att skärpa reglerna kring bidragsutbetalningarna.
frs · GQ12337 · 2003-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:337 om en sammanhållen hästpolitik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra en positiv utveckling av hästnäringen och skapa en sammanhållen hästpolitik. Först och främst vill jag framhålla att jag helt delar uppfattningen att hästar och hästhållning har stor och växande betydelse för det svenska samhället. Hästsektorn har en stor utvecklingspotential och det finns en rad skäl att skapa goda förutsättningar för denna utveckling. Sådana skäl berör till exempel regionalpolitik, miljö, turism, idrott och sysselsättning. Hästsektorn är viktig även från jämställdhetsperspektiv. Hästsport är en av mest populära fritidssysselsättningar och ridsport är den största flick-/kvinnoidrotten i . Inom hästsporten ryms krävande fysisk aktivitet, vardagsgemenskap och umgänge med djur som ger övning både i empati och i ledarskap. I umgänget med hästar lär sig flickor lita till sin egen förmåga och får kontakt med drivkraftiga kvinnliga förebilder. En proposition planeras och regeringen har för avsikt att föreslå åtgärder för att stärka och utveckla hästsektorn i .
frs · GQ12338 · 2003-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:338 om biståndet till parlament har frågat mig huruvida jag avser att verka för ett stopp beträffande det svenska biståndet till . Det politiska, ekonomiska och sociala sönderfallet i fortsätter. kännetecknas av ett politiskt förtryck där opposition, medier och enskilda organisationer förföljs. avbröt som första EU-land det bilaterala utvecklingssamarbetet med . har fortsatt sitt samarbete med det civila samhället och särskilt prioriterat insatser till stöd för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Därutöver lämnas bistånd i arbetet mot hiv/aids samt för humanitära ändamål. Det svenska stödet till ingår som en del i att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Stödet syftar till att stärka parlamentets ställning samt till att främja en dialog i det politiska livet mellan de olika partierna. De allmänna valen innebar att inte bara Zanu-PF utan även oppositionspartiet for Democratic Change är väl representerat i parlamentet. I ett repressivt politiskt klimat utgör parlamentet ett viktigt forum där oppositionella röster kan göra sig gällande. Stödet består dels av ett informationsprojekt som kartlägger sociala och ekonomiska förhållanden, såsom antal skolor och sjukhus, i de olika valkretsarna. Databasen syftar till att öka kunskapen hos parlamentarikerna om situationen i de olika valkretsarna. Databasen är uppbyggd som en karta över där de olika ledamöterna kan gå in och klicka på sin region. Denna information bedöms vara särskilt värdefull för de parlamentsledamöter vilka har begränsade möjligheter att få tillgång till annan information, och som dessutom ibland hindras att resa fritt i sina valkretsar. Avsikten är att databasen även ska göras tillgänglig för allmänheten. Debatterna i parlamentet nedtecknas ord för ord och publiceras sedan i Hansard, vilket kan sägas motsvara det svenska riksdagstrycket. Hansard är en unik källa till förstahandsinformation om olika parlamentsledamöters ståndpunkter och uppfattningar. Det svenska stödet ska användas till att förbättra tryckning och distribution av Hansard. Bidraget vad avser denna del av stödet väntas bli utbetalt . Möjligheterna till en fri politisk debatt är kraftigt beskurna i . En repressiv lagstiftning, förföljelse av oliktänkande och ett till stor del regeringstyrt medie, gör parlamentet till ett andningshål för olika politiska uppfattningar, inklusive att kunna påtala missförhållanden i landet. Parlamentet är den institution där regeringspartiet och oppositionspartiet for Democratic Change möts och debatterar. Det svenska stödet till parlamentet syftar till att underlätta debatt och förslag om förhållanden i landet och till att allmänheten ska kunna ta del av detta politiska arbete. Jag menar att ett sådant stöd är i linje med våra ansträngningar att främja en demokratisk utveckling i .