ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121189 · 2003-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1189 om butandiol har frågat mig om jag är beredd att utreda möjligheten att vid narkotikaklassificering av preparat utgå från preparatens verkan i stället för dess kemiska substanser. Hon nämner bland annat att kemikalien butandiol, vilken är ett utgångsämne för den illegala tillverkningen av GHB, inte sällan används i missbrukssammanhang. Tyvärr kan jag konstatera, precis som gör gällande, att butandiol i vissa fall och främst bland ungdomar, används i berusningssyfte. Regeringen ser med stor oro på detta. Det finns dock flera problem med att klassificera preparat utifrån deras verkan. För det första har många av de kemikalier som används för illegal framställning av narkotika ett stort legalt användningsområde. Detta gäller även butandiol, vilket bland annat används vid tillverkningen av plast. För det andra är det ur rättssäkerhetsskäl viktigt att alla har en möjlighet att veta om ett ämne är narkotikaklassat innan man befattar sig med det. Problemet med den typ av definitioner som föreslår är att man först i efterhand i en domstol får besked om ämnet är illegalt eller inte. Förutom att det är rättsosäkert innebär det också att vi överlämnar denna typ av beslut till domstolarna i stället för hos regeringen. Frågan om alternativa definitioner på narkotika utreddes av den arbetsgrupp inom som utredde frågan om kontroll av syntetiska droger med mera (Ds 1997:70). Arbetsgruppen fann att den ordning som vi har med att narkotikaklassa ämne för ämne verkar vara den mest ändamålsenliga. Som ett resultat av arbetsgruppens arbete kompletterades definitionen av narkotika till att inte endast gälla "beroendeframkallande egenskaper" utan även "euforiserande effekter". Dessutom infördes en ny lag om hälsofarliga varor som var tänkt att användas för ämnen för vilka det ännu inte fanns tillräckligt underlag för narkotikaklassificering. Vinsten med detta var att substanserna i fråga snabbare kunde underkastas kontroll. Arbetsgruppen såg den långa tid som behövdes för att narkotikaklassa nya ämnen som det stora problemet, varför den nya narkotikadefinitionen infördes samt att och fick i uppgift att aktivt bevaka utvecklingen och föreslå regeringen nya ämnen som borde kontrolleras. Detta har avsevärt förkortat beredningstiden och har således ökat regeringens handlingskraftighet när det gäller att snabbt kontrollera "nya" substanser. I mån av behov sker alltså en fortlöpande klassificering av preparat som används för berusningsändamål som narkotika eller hälsofarlig vara.
frs · GQ121190 · 2003-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1190 om tobaksförsäljning till minderåriga har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbudet mot försäljning av tobak till personer ska fungera mer effektivt. Den statistik som finns på området är den årliga drogundersökningen i årskurs 9 från och narkotikaupplysning (CAN). Vi har ännu inte fått årets siffror. Förra årets statistik visar dock att majoriteten av de som använder tobak i årskurs 9 får tag på sin tobak antingen genom att köpa eller genom att bli bjuden av kompisar. Av de som röker kan av pojkarna och av flickorna köpa sina egna cigaretter. Motsvarande siffra för snus var av pojkarna respektive av flickorna. I samma undersökning uppger av pojkarna respektive av flickorna att det är vanligt att bli bjuden av kompisarna. För snus är den siffran av pojkarna, respektive av flickorna. Så sent som skärptes tobakslagen (1993:581), och ett anmälningssystem infördes för att kommunerna som lokal tillsynsmyndighet ska få bättre information om vem som säljer tobak och då lättare kontrollera att lagens förbud efterlevs. beslutade också om att utvidga kommunernas möjlighet att ta ut en avgift för tillsynen av dem som bedriver anmälningspliktig försäljning av tobak. Regeringen erinrade i det sammanhanget om att straffrättsligt ansvar kan utkrävas av den som i näringsverksamhet säljer tobaksvaror till någon som är . Kommunernas och länsstyrelsernas roll förtydligades, men också Statens folkhälsoinstituts. Vid omorganisationen av lyftes särskilt tillsynsarbetet fram, då en av tre huvuduppgifter blev övergripande tillsyn inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdena. I samband med den senaste skärpningen av tobakslagen gavs i uppdrag att närmare följa tobaksförsäljningens utveckling när det gäller ungdomar och utvärdera tillämpningen och effekterna av tobakslagens bestämmelser avseende åldersgräns för inköp av tobak. Myndigheten ska återrapportera till . har genomfört riktade utbildningsaktiviteter gentemot kommuner och länsstyrelser avseende åldersgränsen för såväl tobak som folköl. Tillsammans med har också ett informationsmaterial tagits fram "Lag om leg" som innehåller information riktad både till handeln och till kommunala handläggare. Ett arbete pågår också vid myndigheten att utarbeta vägledande texter som ska kunna fungera som tolkningshjälp för kommunerna, en motsvarighet till . Målet är att materialet ska finnas tillgängligt . Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser av den genomförda förändringen av tobakslagen. Tillsynen över detaljhandelns försäljning av tobaksvaror och efterlevnaden av reglerna om 18 års åldersgräns är dock en angelägen del av tobakslagen som jag avser att fortsätta följa noga.
frs · GQ121192 · 2003-07-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1192 om samarbetssvårigheter över nationella vattengränser har ställt en fråga om vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika samarbetssvårigheter över nationella vattengränser i samband med tullsamarbete. Jag antar att det syftar på är en operation som ägde rum i söder om där flera nationer var involverade. Av frågeställning framgår att händelseförloppet inte framkommit tillräckligt tydligt. Jag vill därför klarlägga följande: Den instans som hade det operativa ansvaret att leda verksamheten, nämligen , valde med hänsyn till de aktuella omständigheterna att inte begära tillstånd för det danska örlogsfartyget att gå in på svenskt territorium utan satte in andra resurser. De misstänkta smugglarna följdes och kunde gripas av svensk myndighet som merparten av smuggelgodset säkrades. När det gäller gränsöverskridande samarbete i dessa sammanhang finns det reglerat i lag och flera förordningar och samarbetet med andra länder är gott. Dessutom vill jag tillägga att när det gäller och danska enheters tillträde till svenskt territorium har vi infört flera undantag från gällande regelverk i syfte att förenkla danska enheters tillträde till svenskt territorium. För att ytterligare säkerställa att gällande regelverk är funktionellt sker en fortlöpande dialog mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten å ena sidan, och mellan Försvarsdepartementet och danska myndigheter å andra sidan. Några ytterligare åtgärder ser jag inget behov av .
frs · GQ121193 · 2003-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1193 om bättre finansiering av studietiden har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra förutsättningarna för högskole- och universitetsstuderande så att fler stimuleras till fortsatta studier. Den högre utbildningen i är avgiftsfri och det svenska studiestödssystemet är i internationell jämförelse mycket generöst. Detta ger de allra flesta en bra möjlighet att bedriva högskolestudier under förhållandevis goda ekonomiska förhållanden. infördes ett reformerat studiestöd som innehåller en rad olika förbättringar för de studerande. Bland annat höjdes bidragsdelen med ca och fribeloppet, gränsen för hur stora inkomster en studerande får ha utan att studiemedlet reduceras, höjdes kraftigt. Reformen var en av regeringens största under den förra mandatperioden till en kostnad av . En central princip i det nya systemet är att göra det möjligt för den studerande att undvika en alltför stor skuldbörda, vilket var ett problem i det tidigare systemet. Den höjda bidragsnivån leder till att skuldsättningen minskar för den studerande. Det nya systemet har också utformats så att den studerande på ett bättre sätt kan överblicka konsekvenserna av sitt åtagande. Det nya systemet innehåller en trygghetsregel som förhindrar att låntagaren belastas alltför hårt med mindre goda ekonomiska förhållanden. Trygghetsregeln innebär att låntagaren till och med det kalenderår då han eller hon fyller kan få årsbeloppet nedsatt till av sin sammanräknade inkomst under betalningsåret. Från och med det kalenderår då låntagaren fyller kan årsbeloppet sättas ned till . Huvuddelen av de låntagare som är återbetalningsskyldiga har lån i något av de äldre studiemedelssystemen. Först vid ingången av inträdde återbetalningsskyldighet för de första låntagarna i det nya systemet. De obetalda studieskulder som ligger hos kronofogdemyndigheten utgörs därmed av lån i huvudsak tagna före . Det är ännu för tidigt att dra några långtgående slutsatser av studiestödsreformen. Regeringen avser att noga följa reformen och har därför gett () i uppdrag att följa det nya studiestödssystemets utveckling och analysera dess effekter.
frs · GQ121194 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1194 om regionalpolitiken har frågat mig vad jag avser att göra för att på ett aktivt sätt ge alla bygder "rätten" att utvecklas och menar att utlokalisering av statlig verksamhet är en väsentlig del häri. Liksom i fråga 2002/03:1163 om åtgärder för att bryta regeringens centraliseringspolitik, som jag svarade på , så tar upp en aktuell rapport från . Enligt denna har tre av fyra myndigheter, som bildats eller ombildats , lokaliserats till . Mitt svar till blir därför i många avseenden detsamma som till . Låt mig först säga att regeringen, för att öka den ekonomiska tillväxten och stödja en mer positiv regional utveckling, bedriver en aktiv politik för att ta till vara de olika tillväxtmöjligheter som finns i hela landet. Den nya regionala utvecklingspolitiken bygger främst på ett ökat lokalt och regionalt engagemang i alla delar av landet, större regionala hänsynstaganden inom olika politikområden och en förbättrad sektorssamordning. har vid en rad tillfällen uttalat sig om allmänna principer för såväl om- som nylokaliseringar av statliga verksamheter. De innebär bland annat att varje beslut om omlokalisering av befintlig verksamhet, eller lokalisering av nya myndigheter, bör föregås av noggranna överväganden om att i första hand placera dem i länscentra eller i vissa andra orter i eller i anslutning till nationella regionalpolitiska stödområden. Alternativ lokalisering kan vara orter eller regioner där statlig verksamhet läggs ned eller som i övrigt är mindre väl försörjda med sådan verksamhet. I vart fall bör en annan lokaliseringsort än övervägas. En utgångspunkt ska vara att myndigheterna ska kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. De möjligheter som står till buds för att åstadkomma en bättre regional utveckling måste tas till vara så långt som möjligt. Regeringen arbetar efter dessa principer. Bland de orter som fått nya statliga verksamheter finns till exempel , , , , , , , , , , , , och . har regeringen lagt än större vikt vid angelägenheten av att lokalisera nya verksamheter till olika orter i landet; även när utredare, fackliga representanter och riksdagsledamöter motsatt sig detta. Mitt svar på fråga är dels att "rätten" att utvecklas snarare bör beskrivas som en möjlighet till ökat lokalt och regionalt engagemang som regeringen understöder genom den nya regionala utvecklingspolitiken, dels att jag avser att ta till vara alla möjligheter att genom lämpliga lokaliseringar stödja en mer positiv regional utveckling.
frs · GQ121196 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1196 om planer för ett Norrlandsnav har frågat mig vilka åtgärder som har vidtagits i frågan om ett Norrlandsnav för flyget. Rikstrafiken har regeringens uppdrag att utreda och föreslå lösningar på trafiksystem inför eventuella kommande flygtrafikupphandlingar. En sådan utredning ska se över olika utformningar på systemlösningar där bland annat ekonomi och de trafiktekniska förutsättningarna är några faktorer som måste analyseras. Det är logiskt att en sådan analys omfattar systemlösningar såväl med direktlinjer som med någon form av navfunktion. Rikstrafiken ska redovisa sitt uppdrag till regeringen före nästa upphandlingsomgång.
frs · GQ121197 · 2003-07-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1197 om inriktning på bostadsfinansieringssystem har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skingra de frågor om ett långsiktigt bostadsinvesteringssystems inriktning som väcktes av mig vid mitt anförande i . Låt mig först konstatera att jag håller med om att överblickbarhet och långsiktighet i bostadsfinansieringen är en viktig del i bostadspolitiken. Det nuvarande ordinarie systemet med räntebidrag och statliga kreditgarantier har gällt i princip oförändrade . Aktörerna på bostadsmarknaden är dock väl medvetna om att flera utredningar vid olika tillfällen har föreslagit att olika delar av systemet förändras (Bostadspolitiska utredningen, SOU 1996:156, Utredningen av statliga kreditgarantier, SOU 2000:13 och , SOU 2000:34). För att särskilt stimulera bostadsbyggandet i tillväxtområdena har olika tillfälliga stöd införts som komplettering av de ordinarie systemen. Dessa tillfälliga stöd gäller . Mot denna bakgrund torde det vara uppenbart för alla aktörer att det är nödvändigt att ge en mera samlad bild av hur ett bostadsfinansieringssystem bör se ut när de gällande tillfälliga stödsystemen inte längre gäller, det vill säga efter 2006. Den översyn som således bör ske bör ha de bostadspolitiska målen som utgångspunkt. Avsikten bör vara att skapa ett långsiktigt stabilt system med neutrala, enkla och tydliga regler så att den nödvändiga kapitalförsörjningen för att nyproduktionen, underhållet och ombyggnaden av bostäder varaktigt ska ligga på en sådan nivå att målet goda bostäder till rimliga kostnader för alla hushåll ska främjas. Ett nytt system ska kunna träda i kraft .
frs · GQ121198 · 2003-07-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1173 och 1198 om en sammanhållen hästpolitik och har frågat mig om och när jag avser att presentera förslag om en sammanhållen hästpolitik. Liksom när jag svarade som frågade om den hästpolitiska propositionen vill jag framhålla att jag helt delar uppfattningen att hästar och hästhållning har stor och växande betydelse för det svenska samhället. Hästsektorns utvecklingspotential omvittnas från flera håll och en rad politikområden skulle gynnas av att hästsektorns förutsättningar för utveckling förbättras. Förutsättningarna för hästsektorns utveckling är dock inte en fråga enbart för staten. Det krävs också att sektorns egna aktiva och organisationer arbetar för att främja nytänkande och initiativkraft. De möjligheter som finns måste tas till vara och nya vägar kan öppnas genom till exempel samverkan mellan sektorns olika organisationer. Regeringen har för avsikt att föreslå åtgärder för att stärka och utveckla hästsektorn i och arbete pågår.
frs · GQ121199 · 2003-07-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1199 om konkurrensen på drivmedelsmarknaden har frågat konsumentministern om hon avser att vidta några åtgärder för att stärka konkurrensen på drivmedelsmarknaden så att svenska folket kan få billigare resor. fråga berör främst konkurrenspolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det därmed är jag som ska besvara frågan. har i flera utredningar belyst konkurrenssituationen i . Bland annat har det konstaterats att de svenska marknaderna för bensin och diesel kan karaktäriseras som oligopolistiska. Dessa förhållanden kan medföra en ökad risk för konkurrensbegränsande överenskommelser mellan marknadsaktörerna. En uppgift för är att pröva om vissa större förvärv leder till en oacceptabel dominans på marknaden. Förvärv och företagskoncentrationer ska därför anmälas och prövas av om dessa överstiger vissa tröskelvärden. En annan uppgift som följer av tillämpningen av konkurrenslagen, är att pröva och beivra olagligt kartellsamarbete. Kartellbildningar och uppgörelser mellan företag om prissättning är mycket skadliga för konkurrensen och i egenskap av konkurrensminister är det för mig en högt prioriterad fråga. Det är viktigt med en sund och väl fungerande konkurrens, inte minst på drivmedelsmarknaden, till gagn för konsumenterna.
frs · GQ121200 · 2003-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1200 om norra del av oil-for-food pengarna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den i EU och FN ska driva frågan om att de medel av oil@for@food-programmet som ursprungligen var avsedda för norra , ska användas för återuppbyggnaden av denna del av landet. fattade i resolution beslut om att häva sanktionerna mot , samt att fasa ut oil@for@food-programmet. Resolutionstexten reglerar frågan om hur kvarvarande medel från oil@for@food ska användas. Enligt beslutet ska den nyinrättade irakiska utvecklingsfonden förfoga över kvarstående medel hos programmet. Utvecklingsfonden, som är placerad i den irakiska , kontrolleras av en "International Advisory and " med representanter bland annat för koalitionen, FN och . Enligt säkerhetsrådets beslut ska den irakiska utvecklingsfonden verka på ett transparent vis för att möta det irakiska folkets humanitära behov, liksom den ekonomiska återuppbyggnaden och reparerandet av infrastruktur. Något specifikt belopp eller någon procentsats har dock inte öronmärkts för uppbyggnaden av landets norra delar. Regeringen ser positivt på att det nu finns ett FN-beslut som ger riktlinjer för det fortsatta arbetet för uppbyggnaden av . FN bör ha en central roll i detta arbete. Resolutionen ger en god plattform för världsorganisationen i uppbyggnadsarbetet. Den bidrar även till att ge det internationella samfundet insyn i både den politiska processen och hanteringen av oljeintäkter. För den är målsättningen dock att folk ska ges kontroll över sitt eget politiska system samt sina naturresurser. bör resurserna från oil@for@food-programmet liksom övriga resurser fördelas så att alla samhällsgrupper kan få del av dem. Flera regioner i har stora behov av resurser för återställande av grundläggande infrastrukturer och för att finansiera humanitära insatser. Det är därför viktigt att medlen från oil@for@food-programmet används i solidarisk anda för att bygga upp hela och kommer hela den irakiska befolkningen tillgodo. Regeringen kommer i detta avseende att verka för en stärkt roll för FN i liksom för att en representativ och erkänd irakisk regering som själv kan fatta beslut om fördelningen av resurser upprättas.
frs · GQ121201 · 2003-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1201 om sharia-lag och religionsfrihet i de palestinska områdena Skånberg har frågat mig om jag i kontakter med den palestinska myndigheten avser påtala religionsfrihetens omistlighet och ta avstånd från strävanden att införa sharia-lag på de palestinska områdena. och EU ger stöd till framväxten av en demokratisk palestinsk rättsstat genom att försöka utveckla och förbättra den palestinska myndigheten. Ett av målen för Sidas bistånd till den palestinska myndigheten är också att främja en fredlig utveckling och stödja framväxten av en självständig och demokratisk palestinsk stat. Efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna är en fråga som ständigt tas upp i kontakterna med den palestinska myndigheten. Som Skånberg väl känner till är mänskliga rättigheter, däribland religionsfriheten, en prioriterad fråga i svensk utrikespolitik. Det är i denna anda som den framhållit till den palestinska myndigheten att religionsfrihet måste finnas med som en grundbult i utarbetandet av den palestinska konstitutionen. Det är inte acceptabelt att införa sharia genom lagstiftning. kommer att fortsätta att bevaka och följa utvecklingen angående religionsfriheten i den palestinska konstitutionen.
frs · GQ121209 · 2003-07-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1209 om biltullar och har frågat statsrådet om han är beredd att ändra lagstiftningen för att stärka den mellankommunala samrådsprocessen när det gäller översiktsplaner. I frågan tas den pågående processen om införande av trängselavgifter i upp som exempel på att samrådsprocessen inte fungerar. Arbetet i regeringen är så fördelat att det kommer an på mig att besvara frågan. Ett införande av trängselavgifter avser att minska trängseln på våra vägar. Trängselavgifter ger ett effektivare nyttjande av vägar och andra kommunikationsmedel och minskar på så sätt utbyggnadsbehovet av ny infrastruktur. Därmed minskar troligen intrångsproblemen orsakade av infrastrukturutbyggnad. är det uppenbart att nya resmönster påverkar förutsättningarna för den fysiska planeringen, både i den egna kommunen och i grannkommunerna. Trängselavgifter är i första hand en administrativ åtgärd och kan i många avseenden jämföras med parkeringsavgifter och liknande avgifter som en kommun har att besluta om. Gemensamt för många av dessa avgifter är att de har en viss styrande effekt när det gäller till exempel bostadsbyggande, företagsetableringar eller människors val av transportmedel. Många av de beslut av administrativ art som en kommun har att fatta påverkar således förutsättningarna för den fysiska planeringen i den egna såväl som i andra kommuner. Men då de inte direkt påverkar mark- och vattenanvändningen genom beslut om planer eller bygglov regleras de inte heller i . Det finns såvitt jag vet inga pågående processer om trängselavgifter i där är tillämplig. Att den mellankommunala samrådsprocessen fungerar väl när det gäller beslut om användning av mark och vatten är utomordentligt viktigt. I den kommitté som ser över plan- och bygglagstiftningen, (M 2002:05), är regional samverkan och översiktsplanering två centrala frågor. Jag har mot bakgrund av vad jag nu sagt inga avsikter att ta initiativ till en lagändring i den riktning som önskar.
frs · GQ121210 · 2003-07-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1210 om regler för ambulanssjukvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de nya reglerna för ambulanssjukvården införs för att minska snabba uppsägningar som man underlättar rekryteringen av nya sjuksköterskor. Svensk ambulanssjukvård är en viktig del av hälso- och sjukvården och omfattas av gällande sjukvårdslagstiftning med krav på god vård och kompetent personal. tillsyn över hälso- och sjukvården och dess personal syftar till att förebygga skador och eliminera risker. I detta uppdrag ligger att ställa krav på verksamheter som enligt myndighetens bedömning inte uppfyller den kompetensnivå som är nödvändig för ett gott omhändertagande. Enligt beslut ska sjukvårdshuvudmännen, , arbeta för att höja kompetensen inom ambulanssjukvården. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · GQ121214 · 2003-07-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1214 om lokalradion har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lokalradion även ska kunna bidra till mångfald och demokrati. () är ett självständigt företag som själv väljer hur programverksamheten ska utformas och organiseras för att företaget ska kunna leva upp till de villkor som ställs i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Regeringen varken kan eller vill lägga sig i den löpande verksamheten eller på förhand uttala sig om planerade organisationsförändringar eller reformer. Däremot finns det i det av regeringen meddelade sändningstillståndet generella krav på att SR:s program ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos landets befolkning. Programutbudet ska också spegla hela landet. I de anslagsvillkor som regeringen meddelat 2003 anges att SR för att kunna spegla olika delar av landet och uppnå mångfald ska ha en decentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på lokal nivå. lever upp till de villkor som ställs på verksamheten följs upp då SR redovisar årets verksamhet i public service-redovisningen som skickas in till och TV och regeringen. Inför varje ny tillståndsperiod sker en bred översyn av radio och TV i allmänhetens tjänst. I enlighet med avsiktsförklaringen i propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 (prop. 2000/01:94) har regeringen för avsikt att tillsätta en parlamentarisk kommitté som ska göra en samlad översyn av public service-uppdraget. Direktiven för utredningen ska tas fram efter samråd med partier. Arbetet med att ta fram direktiv till utredningsarbetet i en bred parlamentarisk kommitté har inletts.