ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12191 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:191 om har frågat mig om jag avser att framföra en protest till den vitryska regeringen med anledning av stängningen av flera medie- och människorättsorganisationer, däribland Viasna. Den försämrade situationen för det civila samhället i som kunnat noterats ger anledning till djup oro. Från svensk sida arbetar vi både bilateralt och multilateralt för att söka bidra till en demokratisk utveckling i . och EU har tidigare, bland annat inom ramen för , riktat kritik mot behandling av enskilda organisationer. Viasna har särskilt nämnts och vitryska myndigheter har uppmanats att dra tillbaka åtalet mot organisationen och tillåta den att fortsätta sin värdefulla verksamhet. Dessvärre beslutade att stänga Viasna. Detta beslut föranledde och EU att vid starkt beklaga beslutet från vitrysk sida att ignorera vädjan från inter-nationellt håll vad gäller Viasna och andra liknande fall. Återigen uppmanades att upphäva de restriktiva åtgärder som vidtagits mot det civila samhället. och EU kommer fortsatt att noga följa utvecklingen och i olika internationella fora påtala kränkningar av de mänskliga rättigheterna och bristen på demokratiskt utveckling i .
frs · GR12192 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:192 om prövning av lagen om sjuklön har frågat mig om jag är beredd att undersöka behovet av förändringar av 9§ i sjuklönelägen så att det ankommer på arbetstagaren att ange skäl till sjukfrånvaron. Lagen (1991:1047) om sjuklön trädde i kraft . dess har gällt att en arbetstagare för att få sjuklön ska lämna in en försäkran om arbetsförmågans nedsättning på grund av sjukdom. Försäkran behöver inte innehålla närmare uppgifter om sjukdomen, det vill säga diagnos. Det är möjligt för arbetsmarknadens parter att träffa kollektivavtal om att försäkran även ska innehålla uppgift om diagnos. framhåller att det kan vara av värde i arbetsgivarens förebyggande arbete att veta orsaken till sjukfrånvaron även i korta sjukdomsfall. Detta måste dock vägas mot den enskildes behov av integritet. I de flesta fall torde relationen mellan arbetsgivare och arbetstagare vara sådan att det inte är kontroversiellt för arbetstagaren att berätta för arbetsgivaren vilken sjukdom eller skada som orsakat arbetsoförmågan. Erfarenheterna är också att det är ytterst sällan som problem uppstår genom att arbetsgivaren inte fått kännedom om diagnos. Med anledning av ovanstående är jag inte beredd att införa en lagstadgad skyldighet för arbetstagare att uppge diagnos i samband med försäkran för sjuklön.
frs · GR12193 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:193 om sjuklöneskyddet för lantbrukare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att lantbrukare och fiskare diskrimineras jämfört med andra småföretagare när det gäller det förslag till högkostnadsskydd som är kopplat till den tredje sjuklöneveckan. När det gäller frågan om en tidsbegränsning av det högkostnadsskydd som är föremål för prövning enligt statsstödsreglerna så avser detta alla småföretag oavsett bransch. Regeringen har i en skrivelse informerat kommissionen om de uttalanden som gjorts i höstens budgetproposition. Kommissionen underrättas i skrivelsen om avsikten att ett system baserat på ekonomiska drivkrafter för att minska ohälsoproblematiken ska införas senast . Skrivelsen nämner att frågan om högkostnadsskydd för vissa arbetsgivare därmed kommer att behöva ses över på nytt och att regeringen är beredd att tidsbegränsa tillämpningen av det nu anmälda högkostnadsskyddet till . Såvitt det nu är möjligt att bedöma så kan den information som lämnats av regeringen möjliggöra ett positivt beslut från kommissionen. Ett skydd för småföretag är en väsentlig del av ett förslag om ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare. Ett sådant skydd ska kunna gälla samtliga småföretag och inte diskriminera den typ av företag som frågeställaren nämner.
frs · GR12195 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:195 om fördelningen av kostnader inom LSS har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att arbetsgivaren inte ersätts för de kostnader för uppsägning av personal som uppstår då en person som har rätt till assistansersättning enligt lagen (1993:389) om assistansersättning () avlider. tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppdrag att analysera förutsättningarna för att underlätta rekryteringen av personliga assistenter enligt LSS. var arbetsgruppen klar med sitt arbete och presenterade en rapport med förslag och rekommendationer på tio områden. Ett av arbetsgruppens förslag var att assistansersättningen bör täcka de faktiska lönekostnaderna för maximalt en månads uppsägningstid i samband med dödsfall. Enligt förordningen (1993:1091) om assistansersättning ska assistansersättning utbetalas då en ersättningsberättigad har avlidit eller lagts in på sjukhus, i den mån assistenten inte kan få ett annat godtagbart arbete och därför uppbär lön från den ersättningsberättigade. Detta gäller dock högst under tid motsvarande uppsägningstid som följer av lag. Både fråga och arbetsgruppens förslag ska ses mot bakgrunden av att (), som ansvarig myndighet, har tolkat lagregeln på ett sådant sätt att assistansersättning endast ska utbetalas när den ersättningsberättigade själv är arbetsgivare. Andra typer av arbetsgivare har därmed inte blivit ersatta för eventuella uppsägningskostnader. I enlighet med arbetsgruppens förslag förberedde jag ett förtydligande i förordningen, men har erfarit att RFV har reviderat sin tolkning. RFV beslutade om ändring i vägledningen om assistansersättning med innebörden att alla typer av arbetsgivare ska erhålla assistansersättning för eventuella lönekostnader , i den mån assistenten inte kan få ett annat godtagbart arbete. ser jag därför inga behov av att vidta några åtgärder.
frs · GR12196 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:196 om benskörhet och fallolyckor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få till stånd det samarbete mellan stat, landsting och kommuner som är en förutsättning för att effektivt kunna minska antalet benskörhetsfrakturer. Benskörhet, osteoporos, innebär en förtunning av benstommen, vanligtvis som en del av det biologiska åldrandet. En rad riskfaktorer för osteoporos kan inte påverkas, till exempel ålder, kön och genetiska förutsättningar. Andra riskfaktorer kan påverkas, det gäller till exempel fysisk inaktivitet, rökning, nedsatt syn och fallbenägenhet. () presenterade i rapporten @ prevention, diagnostik och behandling. I rapporten redovisas att fallolyckor är vanliga och ökar framför allt därför att antalet äldre ökar. Flera faktorer kan var för sig eller i kombination med varandra orsaka fall. Det kan vara åldersförändringar i balanssystemet, led- och muskelproblem, synproblem, yrsel, allmän svaghet, undernäring, medicinering och olycksfallsrisker inom och utom hemmet. Några åtgärder som har visats ha betydelse för att minska antalet fall är individuellt anpassad muskelstyrke- och balansträning, åtgärder mot fallrisker i hemmet, kombination av träning och modifiering av fallrisker inklusive nedtrappning av medicinering. Höftskydd förefaller minska risken för höftfraktur efter fall hos äldre i särskilt boende. En viktig uppgift för SBU är att nu se till att resultaten av den systematiska utvärderingen av osteoporos sprids till berörda beslutsfattare. Förutsättningar för samverkan mellan stat, landsting och kommuner finns redan. Regeringen har bland annat med propositionen om samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet (prop. 2002/03:20) visat att man stöder och stimulerar samverkan ur den enskildes perspektiv. Jag är nu inte beredd att föreslå några särskilda åtgärder i denna fråga, men utgår från att den kunskap som finns tillgänglig om benskörhet omsätts i konkreta åtgärder inom kommuner och landsting.
frs · GR12197 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:197 om bistånd till äldre har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att underlätta livet för alla de äldre människor som beviljats stöd och bistånd, men som inte får det därför att kommunerna brister i verkställigheten. En liknande fråga som även berörde personer med funktionshinder, har besvarats av barn- och familjeminister . Att äldre personer inte får sina beslut om insatser verkställda inom rimlig tid är ett allvarligt problem. Personer som beviljas insatser enligt socialtjänstlagen har ofta mycket omfattande behov av vård och omsorg. Att hänvisa till resursbrist eller planeringssvårigheter är i princip inte godtagbart. Regeringen har beslutat om två utredningar för att komma till rätta med denna situation. har i uppdrag att i samverkan med se över och analysera skäl och orsaker till att beslut inte verkställs. ska myndigheterna redovisa åtgärder som kan bidra till att öka platsen på särskilda boendeformer. Den andra utredningen ska analysera varför beslut inte verkställs och varför det förekommer beslut om avslag trots att det finns ett bedömt behov. Utredaren ska föreslå åtgärder som kan bidra till en förbättrad rättssäkerhet för enskilda. När utredningarna redovisat sina uppdrag kan jag ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas. Jag förutsätter även att ansvariga tillsynsmyndigheter gör de insatser som faller in under deras roll som tillsynsmyndighet.
frs · GR12199 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:199 om skatteavtalet mellan och har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika att det nya skatteavtalet följs av årliga segdragna förhandlingar mellan och . I det avtal mellan och om vissa skattefrågor som undertecknades finns i artikel 6 en bestämmelse som behandlar den ordning för skatteutjämning som ska gälla mellan och . I artikeln finns angivet hur utjämningsbeloppen ska beräknas både för och för del. Bestämmelsen innebär att beträffande personer som brutto tjänar minst motsvarande i den andra staten och som beskattas i denna andra stat med stöd av artikel15 i det nordiska skatteavtalet (1996:1512) ska ett utjämningsbelopp beräknas. Beloppet uppgår till den del av den genomsnittliga kommunalskatten som tas ut för primärkommunernas räkning. Landstingsskatten i och den amtskommunala skatten i omfattas således inte av denna beräkning. Utjämningen ska ske året efter det aktuella beskattningsåret. Det är också klart uttryckt i avtalet att de behöriga myndigheterna, i fall det nya , kan ingå en särskild överenskommelse om den närmare utformningen av ordningen för utjämning. Det ligger i sakens natur att beräkningen av utjämningsbeloppet kan göras först efter utgången av respektive beskattningsår. Det är nämligen först då som det är möjligt att bedöma hur många personer som haft en inkomst på minst ett belopp motsvarande före kostnadsavdrag samt hur stor inkomsten har varit som i sådana fall ska läggas till grund för beräkningen av utjämningsbeloppet. Detta belopp kan därför i förväg endast bedömas preliminärt. Något skäl att tro att denna ordning ska leda till årliga segdragna förhandlingar mellan och finns därför inte enligt min uppfattning. Avsikten är att det nya avtalet under vårriksdagen ska föreläggas för godkännande.
frs · GR12200 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:200 om polisingripande vid avvisning har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen på ett bättre och humanare sätt ska hantera särskilt barn vid avvisning ur landet. Jag vill börja med att understryka att portalparagrafen i utlänningslagen om barnets bästa alltid ska beaktas vid verkställigheten av ett avvisningsbeslut som berör barn. Den som fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut ska lämna landet. arbetar för att personer med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut ska återvända självmant i stället för att man ska behöva tillgripa tvångsåtgärder. När avvisningsbeslut har meddelats erbjuder samtal inför återvändandet. Det händer dock att avvisnings- eller utvisningsärenden inte går att lösa på frivillig väg och som en sista utväg överlämnas ärendet till polisen för verkställighet. Avvisnings- och utvisningsärenden som gäller barnfamiljer kräver särskild kompetens och hänsyn. Det är därför viktigt att polisen använder sig av personal som har erfarenhet och utbildning för att klara av de svåra situationer som kan uppstå i samband med avvisning av barnfamiljer. Alla poliser har i sin grundutbildning vid någon av landets Polishögskolor blivit utbildade för att klara svåra situationer som familjebråk eller omhändertagande av våldsam person. För att främja barnperspektivet i stort har polismyndigheterna satsat på utbildning och information. Några myndigheter har även samverkat och utvecklat särskilda åtgärdsprogram för att ytterligare belysa barnperspektivet. Avslutningsvis vill jag understryka vikten av att barnens situation beaktas i samband med verkställigheten av ett avvisningsärende. Jag följer noga polisens arbete med att utveckla barnperspektivet i myndighetsutövningen. Jag är också beredd att vidta åtgärder om polisens arbete inte skulle visa sig vara tillräckligt.
frs · GR12201 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:201 om rekrytering av lagmän till mindre tingsrätter har @ mot bakgrund av ett uttalande från mig i en radiodebatt @ frågat vilka åtgärder jag avser att vidta då det enligt hennes uppfattning inte finns belägg för påståendet att det skulle vara svårare att rekrytera lagmän till mindre tingsrätter än till större. har det visat sig svårt att rekrytera domare till vissa befattningar. Det gäller särskilt mindre domstolar utanför storstadsområdena. Regeringen har fått avstå från att utnämna domare och anställningarna har fått lysas ut på nytt. När det gäller lagmän kan som exempel på fall med få sökande nämnas lagmanstjänster i och tingsrätter, vilka efter återkallelse söktes av en person eller ingen alls. De exempel som lyfter fram, och som för övrigt avser rådmans- och inte lagmanstjänster, ger inte en rättvisande bild av verkligheten. Ser man till den samlade bilden är det enkelt att konstatera att domartjänster i storstadsområdena generellt sett attraherar betydligt fler sökande än motsvarande tjänster vid små tingsrätter i mer glest befolkade delar av landet. Det är i sammanhanget viktigt att komma ihåg att domare bör rekryteras bland de bästa juristerna. Det är inte givet att man enbart på grundval av hur många som sökt en viss anställning kan bedöma om anställningen förmår attrahera de bästa juristerna. Att som bedöma rekryteringsfrågan enbart utifrån antalet sökande är därför en tveksam metod. Jag står sammanfattningsvis fast vid mitt uttalande att det är svårt att rekrytera domare till de minsta domstolarna.
frs · GR12202 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:202 om strålskyddsforskning har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkra en svensk fri forskning inom området strålskydd och angränsande områden som radioekologi och strålningsbiologi. När det gäller fördelningen av statliga resurser till forskning fattar regering och riksdag övergripande beslut om prioriteringar och om forskningssystemets struktur och funktion. Den mer detaljerade fördelningen av resurser mellan och inom olika forskningsområden, liksom beslut om inriktningen av verksamheten, fattas sedan av berörda myndigheter som besitter sakkunskap inom sina områden. En viktig roll i detta system spelar de forskningsfinansierande myndigheterna, och då framför allt det forskarstyrda . , som under perioden 2001@2004 får sina statsanslag höjda med , har till uppgift att ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. I instruktion står uttryckligen att rådet ska initiera och stödja mång- och tvärvetenskapliga forskningssatsningar. Regeringen har givit för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) i uppdrag att bevaka ett specifikt område inom strålskydd, hälsorisker relaterade till elektromagnetiska fält. har i uppdrag att , med början , dokumentera och informera om kunskapsläget. Uppdraget ska göras i samråd med forskningsaktörer, myndigheter och andra instanser som forskningsrådet bedömer som lämpliga att medverka i arbetet. För att fullgöra uppdraget har forskningsrådet tillsatt en särskild arbetsgrupp. I instruktionen till framgår att institutet ska ha ett centralt samordnande ansvar för målinriktad strålskyddsforskning. Vidare ska institutet bedriva ett målinriktat forsknings- och utvecklingsarbete inom strålskyddsområdet. För att utföra dessa uppgifter har institutet en rådgivande forskningsnämnd. Denna nämnd ska ge råd om forskningsprogram för den målinriktade strålskyddsforskningen samt om planering, samordning och uppföljning av den forskning som institutet svarar för. Institutet bedriver egen forskning i viss omfattning, i första hand inom områdena dosimetri och radioaktiva ämnen i miljön. Inför kommande forskningspolitiska proposition har regeringen givit universitet, högskolor, forskningsråd och andra myndigheter i uppdrag att utarbeta forsknings- och kunskapsstrategier inom sina respektive områden. Tanken är att dessa ska ge en god bild av forskningsläget och kompetensförsörjningen. Materialet blir ett viktigt underlag för regeringen, men bör också kunna användas av enskilda myndigheter när de fördelar resurser och planerar sin framtida verksamhet.
frs · GR12204 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:204 om Skrivknuten har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkra Skrivknutens verksamhet bland barn och ungdomar med läs- och skrivproblem. En elevs förmåga att läsa, skriva och i övrigt behärska sitt språk är avgörande för om han eller hon ska kunna nå målen för utbildningen. Insatser för att stärka elevers läs- och språkutveckling är viktiga för att nå förbättrade resultat på alla nivåer i skolväsendet. Det är synnerligen viktigt att stödja elever som har läs- och skrivsvårigheter. Regeringen stöder på flera olika sätt kommuners och skolors arbete med elevers läs- och språkutveckling. har i uppdrag att ge råd och stöd i specialpedagogiska frågor. Myndigheten för skolutveckling ska prioritera basfärdigheter i sitt utvecklingsstödjande arbete. , sedermera Myndigheten för skolutveckling, har haft i uppdrag att stödja och stimulera arbetet med språkutveckling med inriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöer i skolan. Uppdraget är redovisat och regeringen avser att återkomma med fortsatta insatser inom området. Myndigheten har också i uppdrag att sprida lärande exempel på hur skolor och kommuner kan utveckla system för elevernas läsutveckling. Förbundet funktionshindrade med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi (FMLS) har erhållit ekonomiskt stöd från staten för den verksamhet de bedriver inom ramen för Skrivknuten. Detta stöd kommer att utgå även .
frs · GR12205 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:205 om Vin & Sprits roll i förhållande till alkoholskatten har frågat mig vilka åtgärder jag kan vidta för att säkerställa att staten inte genom indirekt medverkar till en annan alkoholpolitik än den fastslagit. Frågan är ställd mot bakgrund av att (), där är medlem, genom PR-företag har verkat för en lägre alkoholbeskattning. Jag vill först inleda med att säga att de statligt ägda bolagen ska bedriva sin verksamhet så att de ligger väl inom de ramar som sätts genom lagar och beslut fattade av riksdag och regering. Det är dock rimligt att Vin & Sprit, precis som andra statligt ägda bolag, kan ansluta sig till branschorganisationer som på ett seriöst vis tar till vara branschens och medlemmarnas intressen. Det måste vara möjligt att få uttrycka sin åsikt i branschfrågor och därigenom påverka den demokratiska processen. Jag ser inga orsaker till att vidta några åtgärder med anledning av frågan.
frs · GR12206 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:206 om Akademiska Hus höga hyror Axel Darvik har frågat mig om jag ämnar göra något för att förändra missförhållanden som Axel Darvik anser finns avseende fastighetsbolaget hyror. Axel Darvik skriver i sin fråga att har tagit ut "överhyror" motsvarande från sina hyresgäster, de svenska universiteten och högskolorna. En räkneövning med ett sådant resultat bygger med all sannolikhet på orealistiska antaganden och skulle inte följa god redovisningssed. Den ekonomiska redovisning som presenterar följer god redovisningssed och har , utan anmärkning, fått revisorernas godkännande. Axel Darvik skriver vidare att har en direktavkastning som är högre än vad som är normalt i fastighetsbranschen. De fastighetsbolag som man då jämför med har ett stort inslag av kommersiella fastigheter i stora städer, där kravet på direktavkastning är lägre. Bolag som äger denna typ av fastigheter räknar i stället med att värdestegringar på fastigheterna ska öka bolagets avkastning, när fastigheterna säljs. Även för bostäder är direktavkastningskraven vanligen lägre än för lokaler. har ett stort inslag av fastigheter med omfattande tekniska installationer för laboratorier med mera som gör att jämförbarheten med vanliga fastighetsbolag är begränsad. Riksdag och regering har konstaterat att den svenska reformen för förvaltning av statliga fastigheter, som genomfördes , var bra och nödvändig samt att principerna bakom den ska ligga fast. Regeringen har dock ändå, mot bakgrund av en rapport från revisorer (förslag 2001/02:RR12) , tillsatt en parlamentarisk kommitté för översyn av hyressättning av vissa ändamålsfastigheter inom statlig förvaltning med mera (dir 2002:116). Kommittén har bland annat till uppgift att se över tillämpningen samt konsekvenserna av hyressättningsprinciperna för ändamålsanpassade lokaler inom universitets- och högskoleområdet och ska redovisa sitt uppdrag till regeringen . Jag har mot bakgrund av detta inte för avsikt att föregå utredningens arbete.
frs · GR12207 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:207 om ökad statlig verksamhet i län har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att se till att län får en ökad andel av statlig verksamhet. Låt mig först säga att jag och övriga regeringen är medvetna om att län är underrepresenterat när det gäller statliga arbetstillfällen. Regeringen bedriver en aktiv politik för att ta till vara de olika tillväxtmöjligheter som finns i hela landet, däribland . Detta i linje med den nya regionala utvecklingspolitiken som beslutades av . Lokalisering av statliga verksamheter är i detta sammanhang en mindre fråga, men ändå naturligtvis viktig. Regeringens ambition är att arbeta utifrån de allmänna principer som vid en rad tillfällen uttalat sig om för såväl om- som nylokaliseringar av statliga verksamheter. Jag avser även fortsatt att ta till vara alla möjligheter att genom lämpliga lokaliseringar stödja en positiv regional utveckling i hela landet, så även i län.