ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12222 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:222 om kunskap om sexualbrott i domstolarna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att domare i ska kunna öka sina kunskaper och därmed ändra sina attityder, bland annat gällande sexualbrott, när viktig utbildningsverksamhet uteblir. Det är viktigt att utsatta kvinnor upplever att de blir korrekt behandlade av domstolen. Jag håller med om att domstolarnas syn på och bemötande av offer för sexualbrott kan förbättras. Ökade kunskaper och en större medvetenhet om jämställdhetsfrågor är av stor betydelse i det avseendet. Det pågår ett arbete med jämställdhetsfrågor inom domstolsväsendet. Arbetet är inriktat på bland annat attityder och förhållningssätt. Som ett led i arbetet har jämställdhetsfrågor tagits upp i ett stort antal utbildningar som har anordnat. har även en utbildning med inriktning på jämställdhet och kvinnorelaterat våld genomförts. Målet är nu att jämställdhetsfrågorna i än större utsträckning ska genomsyra all utbildning på ett naturligt sätt. Som regeringen framhöll i den jämställdhetsskrivelse (skr. 2002/03:140) som presenterades kommer arbetet med jämställdhetsfrågor att intensifieras , främst i form av ökade utbildningsinsatser. har under loppet av fördubblat satsningen på kompetensutveckling av domstolspersonal. Eventuella besparingar kommer enligt inte att drabba utbildningsinsatser inom av regeringen prioriterade områden, såsom jämställdhetsområdet. De utbildningsinsatser som efterfrågar kommer således inte att utebli.
frs · GR12223 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:223 om utfärdandet av sjukintyg har frågat om socialministern avser att vidta någon åtgärd för att legitimerade sjukgymnaster ska ges möjlighet att inom vissa ramar utfärda sjukintyg. Inom regeringen är ansvarsfördelningen sådan att det ankommer på mig att besvara frågan. Frågan om att eventuellt ge andra yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården än läkare, till exempel sjukgymnaster, möjlighet att utfärda intyg om nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom bereds inom .
frs · GR12224 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:224 om frihet och jämställdhet åt kvinnor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska följa . Det är en mycket angelägen fråga som tar upp. Kvinnans situation i är utsatt och kräver fortsatt uppmärksamhet. Jag välkomnar ratificering av , men kan också konstatera att väldigt mycket återstår att göra för flickors och kvinnors situation. En viktig målsättning för det svenska utvecklingssamarbetet med är att stärka kvinnans ställning i samhället. Jämställdhetsaspekterna genomsyrar de svenska insatserna. Utbildning är ett centralt område för att stärka flickors och kvinnors situation. , den enskilt största genomföraren av stöd till , driver närmare 500 skolor i vilka av eleverna är flickor. stöder "Tillbaka till skolan"-projekt där flickors utbildning står i fokus. fattades beslut om att stödja med till ett tvåårigt undervisningsprojekt riktat endast mot flickor. Hälsovården är mycket bristfällig i landet. driver ett stort antal öppenvårdskliniker, varav många har särskilda mottagningar för barn- och mödrahälsovård. Även när det gäller brott mot de mänskliga rättigheterna har den afghanska kunnat konstatera att kvinnor är särskilt utsatta. stöder den oberoende organisationen () med för att ILAC ska utbilda afghanska advokater i MR-frågor. och EU för en kontinuerlig dialog med och verkar för att man i den nya konstitutionen klart ska uttala att kvinnor och män har lika rättigheter. Den afghanska kvinnoministern besökte , tillsammans med president , och hade bland annat överläggningar om jämställdhetsfrågor. anordnar ett stort internationellt seminarium om där bland annat kvinnofrågorna står i fokus.
frs · GR12225 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:225 om turkiska MR-organisationers handlingsutrymme har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att ska uppfylla krav på de mänskliga rättigheterna. Det finns dessvärre fortfarande allvarliga brister vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna i , och det är oacceptabelt att dessa kränkningar ännu förekommer. Jag gör dock bedömningen att den turkiska regeringen anstränger sig för att genomföra omfattande reformer vad gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. har vi sett att reformprocessen intensifierats. Reformerna är nödvändiga i sig, men också som ett led i EU-anpassningen och vi stöder dem fullt ut. och EU ställer tydliga krav på vad gäller vikten av ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. I anslutningspartnerskapet för står bland annat att måste respektera den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Vidare måste följa domar i mål som rör . Genom att dessa krav har skrivits in i anslutningspartnerskapet innebär det att och EU kommer att fortsätta att föra en intensiv dialog med kring frågan om mänskliga rättigheter. Vad gäller föreningsfriheten konstaterar i sin översynsrapport om , som presenterades , att vissa begränsningar i denna frihet hävts. Betydande begränsningar återstår emellertid. Föreningar och enskilda organisationer hindras till exempel fortfarande i sin verksamhet och har begränsade möjligheter att samarbeta med utländska organisationer. Åtal mot enskilda organisationer och särskilt mot organisationer som arbetar för de mänskliga rättigheterna fortsätter att förekomma. Detta är allvarligt och något som och EU kommer att fortsätta påtala för i syfte att få till stånd en ändring. Vår ambassad i kommer att noggrant bevaka rättegången mot den turkiska organisationen . Vidare har EU:s ordförandeskap i tagit upp fallet med turkiska myndigheter för att markera att EU följer utvecklingen i frågan. Trots framstegen som gjorts i reformarbetet uppfyller ännu inte de politiska Köpenhamnskriterierna. För att nå dit krävs både en fortsättning på den pågående reformprocessen och ett effektivt genomförande av reformerna. De internationella åtagandena måste uppfyllas. och EU kommer att fortsatt följa utvecklingen på nära håll.
frs · GR12226 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:226 om rättegången mot med flera har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta inom EU-systemet men också direkt för att ska anpassa sitt rättsväsende till förhållanden i EU. Jag delar uppfattning att det turkiska rättsväsendet måste anpassas till de förhållanden som råder i EU-länderna. har den turkiska regeringen visat stor beslutsamhet för att öka takten i reformarbetet. Dessa ansträngningar har resulterat i betydande framsteg för att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. Flera reformer har antagits för att bland annat stärka yttrandefriheten, kulturella rättigheter och civil kontroll över militären. Ännu återstår dock mycket, inte minst vad gäller genomförandet. Rättsväsendet spelar här en avgörande roll. I om , som lades fram , konstateras att måste stärka rättsväsendets oberoende och effektivitet och främja en konsekvent tolkning av lagstiftning rörande mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i linje med den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. Vidare måste vidta åtgärder för att garantera att samtliga rättsliga myndigheter fullgör skyldigheten att beakta rättspraxis från den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. tillåts i förnyade prövningar i mål där domarna har underkänts av den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Detta har gjort det möjligt att påbörja en förnyad prövning i det mål som rör den före detta kurdiska parlamentarikern och hennes tre medanklagade partikolleger. EU och har följt fallet noggrant för att bevaka om svarandens rätt till en rättvis och opartisk rättegång garanteras. Det är med stor besvikelse som vi har konstaterat att den förnyade rättegången i fallet än så länge endast resulterat i en upprepning av den föregående rättegången. Detta är något som även påtalas i kommissionens översynsrapport om . har tagit upp fallet vid bilaterala kontakter. Förvarsminister tog upp frågan vid sitt besök i och jag tog senast upp frågan med utrikesminister när han besökte tidigare i . En fortsättning på den pågående reformprocessen, både vad gäller lagstiftning och hur reformerna efterlevs, kommer att ha avgörande betydelse för fortsatta väg mot medlemskap i . Eftersom det är rättsväsendet som ska genomföra och tillämpa de politiska reformerna krävs särskilda insatser på området. Inom ramen för det svenska utvecklingssamarbetet med har ett projekt därför inletts , i regi, för att utbilda domare och åklagare i de mänskliga rättigheterna. Detta projekt initierades efter ett önskemål som den turkiska regeringen framförde vid utrikesminister besök i . Vidare stöder generalkonsulatets sektion för turkiskt-svenskt samarbete i projekt bland annat inom rättsväsendet med syfte att underlätta EU-anpassning.
frs · GR12227 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:227 om stödet till våldsutsatta kvinnor och flickor har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkra stödet till våldsutsatta kvinnor och flickor. Problematiken med våld mot kvinnor och flickor är mycket allvarlig och är en prioriterad fråga för regeringen. Precis som framhåller så utför kvinnojourerna i landet ett viktigt arbete, både när det gäller att förebygga våld och att skydda utsatta kvinnor. Av den anledningen föreslår regeringen i den aktuella budgetpropositionen att ytterligare avsätts till kvinno- och mansjourernas verksamhet . Detta innebär en fördubbling av det statliga stödet. Vissa grupper av kvinnor som utsätts för våld har särskilt uppmärksammats . Därför har i engångsanslag fördelats till kvinnojourer för projekt riktade till kvinnor med invandrarbakgrund, kvinnor med missbruksproblem och kvinnor med funktionshinder. Regeringen beslutade om ekonomiskt stöd till ett projekt inom handikapprörelsen för att öka kunskapen och medvetenheten om våld mot kvinnor och män med funktionshinder. Ytterligare en åtgärd i arbetet mot våld mot kvinnor och flickor är att låta en utredare se över formerna för en ombildning av Rikskvinnocentrum till ett nationellt institut. Institutets uppgift ska vara att sprida kunskap och utveckla metoder när det gäller att motverka våld mot kvinnor. Regeringen avsätter för till Rikskvinnocentrums verksamhet. Utredaren ska dessutom överväga förutsättningarna för att inrätta en nationell kristelefon för kvinnor som utsatts för mäns våld. Utbildning och kompetensutveckling är viktigt för att öka kunskapen hos personalen i kommuner och landsting om våld i nära relationer och hur man bemöter kvinnor som behöver stöd. En uppföljning av fortbildningssatsning för personal inom socialtjänst och hälso- och sjukvård visar att ett stort antal anställda har genomgått utbildning samt att personalen genomgående tycks ha fått större kunskap, ökad kompetens och bättre beredskap att möta problemen. Utbildningen har på många håll i landet resulterat i nätverk, handlingsplaner och bättre rutiner. I över en tredjedel av länen finns länsövergripande samverkansgrupper. Många kommuner har tagit fram strategier och/eller handlingsplaner för arbetet med våldsutsatta kvinnor. I flera kommuner finns också lokala samverkansgrupper. kvarstår dock brister inom flera områden. Flera olika myndigheter har genomfört uppdrag som de fick i samband med kvinnofridsreformen 1998. Myndigheternas arbete med anledning av uppdragen kommer att följas upp av en särskild utredare under 2003@2004. Som framgår ovan ger regeringen hög prioritet när det gäller insatser för våldsutsatta kvinnor och min avsikt är att även fortsättningsvis aktivt följa och prioritera frågan.
frs · GR12228 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:228 om situationen i kommun har frågat näringsministern om han är beredd att diskutera med hur bolagets verksamhet i kommun ska utvecklas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att jag ska svara på frågan. Bakgrunden till fråga är att , efter att ha förvärvat ytterligare aktier i nu äger av aktierna i bolaget och har lämnat ett offentligt bud på återstående aktier. AB:s uttalade strategi är att fullständigt samordna verksamheterna inom de bägge bolagen vilket befarar kan leda till att uppsägningar kan drabba anställda i kommun. Regeringen har gjort kraftfulla insatser för att stödja den regionala utvecklingen i . Det omställningsarbete som genomoförts på grund av den minskade sysselsättningen inom försvaret har på många sätt varit framgångsrikt och har lagt en grund för en positivare utveckling. Regeringen fortsätter också att inom sitt ordinarie arbete att verka för en bättre utveckling och tillväxt i . Det vore mycket positivt om kan ta tillvara de möjligheter som finns i och att samordningen leder till en fortsatt och stärkt verksamhet i kommunen. har enligt min mening ett ansvar för sysselsättningen i och jag utgår från att bolaget gör allt som är skäligt för att leva upp till detta ansvar.
frs · GR12229 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:229 om begreppet "självmordsbombare" har frågat mig vad jag avser att göra för att regeringen ska förändra sin terminologi och ta samlingsnamnet "självmordsbombare" ur bruk. Inledningsvis vill jag nämna att regeringen, såvitt jag vet, inte har använt sig av ordet "självmordsbombare" i proposition eller författning. Ordet används dock allmänt , i massmedierna och i andra sammanhang, för att beskriva personer som avsiktligt spränger sig själva i luften tillsammans med andra människor. Orden "gruppmördare" och "mördarbombare" beskriver inte just denna situation särskilt väl. Sammansatta ord av liknande typ, till exempel "självmordsattack" och "självmordsflygare" är väl etablerade i svenska språket. Självklart uppfattas inte heller de som glorifierande utan enbart beskrivande.
frs · GR12231 · 2003-11-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:231 om rättvisa åt de föräldralediga har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att se till att vi får en jämställd arbetsrättslagstiftning för föräldralediga och en jämställd tillämpning av lagstiftningen i arbetslivet. Regeringen uppdrog åt att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen i vissa avseenden. gav regeringen vidare i uppdrag att överväga om det finns behov av att förstärka skyddet för de arbetstagare som väljer att utnyttja sin rätt till ledighet i samband med föräldraskap. redovisade uppdragen genom att till regeringen överlämna promemorian arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv. Promemorian innehåller bland annat förslag på hur skyddet för föräldralediga arbetstagare kan förstärkas. Promemorian har remissbehandlats. Regeringens uppfattning är att det är angeläget att småbarnsföräldrar utan svårigheter kan kombinera förvärvsarbete och föräldraskap. En första förutsättning för att detta mål ska uppnås är att de arbetsrättsliga reglerna är konstruerade på ett sådant sätt att arbetstagare som utnyttjar sin rätt till föräldraledighet inte på något sätt missgynnas. Samma uppfattning kommer till uttryck i den överenskommelse om "Hundratjugoen punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare " som Socialdemokraterna, träffade . I överenskommelsen anger partierna som sin gemensamma målsättning att de vill avskaffa möjligheten för arbetsgivare att vid uppsägning av föräldralediga arbetstagare utnyttja föräldraledigheten som uppsägningstid. Regeringen överväger de förslag som presenterat i sin promemoria. Frågan om skyddet för föräldralediga arbetstagare prioriteras. Min förhoppning är att regeringen kan förelägga en proposition med förslag till hur föräldralediga arbetstagares ställning kan stärkas.
frs · GR12232 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:232 om hälsa och välbefinnande i skolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av hennes fråga. I frågan betonar skolans ansvar för att alla barn får den motion och den fysiska aktivitet de behöver och framhåller bland annat behovet av att säkerställa så att alla skolor verkligen ger eleverna tillgång till daglig fysisk aktivitet. Jag delar oro över att färre barn och ungdomar regelbundet rör på sig. Detta är ett folkhälsoproblem som måste mötas av hela samhället. Ett exempel på ett sådant brett initiativ är det uppdrag som regeringen nu gett till och att ta fram ett brett och gediget underlag till en nationell handlingsplan för goda matvanor och fysisk aktivitet. Skolan har emellertid en central roll i arbetet med att stimulera till ökad fysisk aktivitet bland barn och unga. Jag har därför tagit initiativ till ett antal åtgärder på detta område. Förutom ändringarna i läroplanerna om daglig fysisk aktivitet har regeringen även inrättat ett nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och unga vid . Centrumets främsta uppgift ska vara att fungera som ett konkret stöd för skolor i deras arbete med att stimulera och utveckla barns och ungas attityder till fysisk aktivitet. Centrumet ska samla ihop, sammanställa och sprida kunskap på området. Myndigheten för skolutveckling har också fått regeringens uppdrag att stödja och följa skolornas arbete med att förverkliga de nya skrivningarna i läroplanerna om daglig fysisk aktivitet. Myndigheten ska återrapportera till regeringen vilka stödjande insatser som myndigheten vidtagit samt omfattning, metoder och mätbara effekter av skolornas arbete på området. Regeringen beslutade vidare att i skulle tilldelas för att utveckla och genomföra olika fortbildningskurser för idrottslärare, andra lärare och idrottsledare på temat fysisk aktivitet för alla skolbarn. Utöver dessa insatser bör här även framhållas regeringens handslag med idrottsrörelsen. Detta handslag innebär att idrottsrörelsen tillförs sammanlagt 1 miljard i extra bidrag under innevarande mandatperiod, under förutsättning att idrottsrörelsen åtar sig att särskilt fokusera på ett antal angelägna utvecklingsområden. Ett av dessa områden är ett intensifierat samarbete mellan lokala idrottsföreningar och skolan. Medlens närmare användning diskuteras just nu i dialog mellan regeringen och idrottsrörelsen. Jag anser att arbetet på området även fortsättningsvis bör bedrivas på så sätt att regeringen skapar förutsättningar för och stimulerar till olika lokala initiativ för att öka barns och ungas fysiska aktivitet. Genom det arbete som har påbörjats anser jag att det finns goda möjligheter att få till stånd en positiv utveckling som innebär att alla skolor, efter sina egna förutsättningar, erbjuder alla elever daglig fysisk aktivitet.
frs · GR12233 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:233 om gömdas vårdkostnader har frågat migrationsminister vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att få stopp på den inkassoverksamhet som följer av att landstingen debiterar för sjukvårdskostnader personer ådragit sig de hållit sig undan ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut. Arbetet inom regeringen är så organiserat att det är jag som ska besvara frågan. Varje landsting ska enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . ska även erbjuda omedelbar hälso- och sjukvård åt den som vistas inom utan att vara bosatt där. har inte rätt till statlig ersättning för denna vård utan kan kräva ersättning från individen om han eller hon inte omfattas av EG-rätten, internationella avtal med mera. För hälso- och sjukvård för asylsökande med flera gäller en särskild ordning. Enligt en överenskommelse mellan staten och har landstingen åtagit sig att lämna viss specificerad vård till vissa utlänningar och staten lämnar ersättning till landstingen för denna vård. fråga till mig handlar om människor som har sökt asyl eller uppehållstillstånd i . De har fått sin sak prövad men har inte befunnits vara i behov av skydd undan förföljelse och de har inte heller av något annat skäl fått tillstånd att stanna i . Det skulle vara en inkonsekvent och otydlig ordning om staten skulle ersätta landstingen för hälso- och sjukvård till personer som inte har rätt att vistas i . Undantag har gjorts för barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut (så kallade gömda barn) som i enlighet med erbjuds samma hälso- och sjukvård som barn som är bosatta i . Det föreligger inte några hinder för landstingen att, som vilken annan borgenär som helst, efterge sin fordran. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört har jag inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · GR12234 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:234 om löneökningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka att löneökningarna för statliga chefer ska bidra till kompensationskrav på övriga arbetsmarknaden som är samhällspolitiskt olämpligt. Jag har besvarat en interpellation av med liknande frågeställning (interpellation 2003/04:53). Den genomförda revisionen av lönerna för generaldirektörer, landshövdingar, rektorer vid universitet och högskolor och övriga chefer för myndigheter som lyder under regeringen innebär följande. Löneökningarna för gruppen i sin helhet uppgår till ca 4,. De är individuella i enlighet med de principer som redovisats ovan. Bedömningar av vilka insatser de olika cheferna gjort ligger till grund för hur stora lönehöjningarna blivit för olika individer. Cheferna för och är båda ansvariga för mycket stora myndigheter och har ett krävande ansvarsområde. De utför sina arbetsuppgifter på ett förtjänstfullt sätt. Det har därför ansetts motiverat med en större löneökning för dessa två. Därutöver har endast ett fåtal myndighetschefer fått löneökningar som avsevärt överstiger genomsnittet. För övriga ligger löneökningarna på nivåer därunder. De nya lönerna gäller . Tidpunkten sammanfaller med ikraftträdandet av nu gällande ramavtal mellan och de statsanställdas huvudorganisationer om löner med mera för arbetstagare hos staten. Avtalsperioden omfattar tiden fram till . Även har lönerevisionerna för myndighetscheferna genomförts som sammanfallit med då gällande avtal mellan och de statsanställdas huvudorganisationer. kommer de flesta myndigheter att ha genomfört två lönerevisioner till följd av avtalet för perioden 2002@2004 mellan och de statsanställdas huvudorganisationer. Regeringen har ännu inte tagit ställning till om någon ytterligare lönerevision för myndighetscheferna ska genomföras . Om det inte görs någon ny lönerevision före kommer den nu genomförda revisionen att omfatta . Det innebär att den årliga löneökningen blir ca 2,. Det skulle i så fall innebära att de högsta cheferna i staten får väsentligt lägre löneökningar än det statliga löntagarkollektivet i stort. Några kompensationskrav på övriga arbetsmarknaden kan ju därmed av naturliga skäl svårligen aktualiseras. De beslutade nya lönerna har för övrigt inget samband med nästa års avtalsrörelse. De ska enbart ses i förhållande till löneutvecklingen för övriga statstjänstemän under innevarande avtalsperiod.
frs · GR12235 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:235 om säkerheten på våra kärnkraftverk har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att kärnkraftsindustrin garanterar säkerheten på våra kärnkraftverk. Betänkandet från som hänvisar till överlämnades till regeringen och bereds i . har i sitt betänkande konstaterat att kärnkraftsföretagen har haft dålig lönsamhet under men utredningen konstaterar också att detta inte har haft någon inverkan på säkerheten vid kärnkraftverken. Utredningen framhåller dock att tillsynsmyndigheterna även fortsättningsvis bör vara vaksamma på detta problem. konstateras även att lönsamheten vid kraftbolagen har varit god . Vad gäller kompetensförsörjningen för kärnkraftverken och tillsynsmyndigheterna ser utredningen inte heller några problem . Ett omfattande samarbete pågår mellan universiteten, kraftföretagen och () avseende kompetensuppbyggnad, forskning och utveckling på kärnkraftsområdet. Detta är en mycket viktig fråga som reser och jag kommer att analysera betänkandet mycket noga och återkommer om jag finner anledning till att vidta åtgärder.