ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12960 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:960 om framtiden för science centers har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa science centers framtida verksamhet och därmed tillgodose näringslivets ökade behov av studerande som har utbildat sig i naturvetenskap och teknik. Jag delar uppfattning att det är viktigt att tillgodose näringslivets behov av kompetens inom naturvetenskap och teknik. Detta är givetvis ingen ny insikt och regeringen har gjort och gör ett flertal insatser för att stimulera och inspirera unga människor till att skaffa sig kunskaper inom dessa områden. Regeringen har under åren 1999@2001 givit ett särskilt stöd med sammanlagt för kompetensutveckling av lärare i naturvetenskap, teknik och miljö samt därutöver satsat på IT-relaterade arbetsformer i skolan, ITiS. Elever som valt samhällsvetenskapligt program kan /93 välja tekniskt eller naturvetenskapligt basår och för dem som hunnit bli äldre har särskilt studiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar, NT-SVUX varit en möjlighet. Dessutom har en kraftig expansion skett i de naturvetenskapliga och tekniska sektorerna inom högskolan och där finns fler platser än sökande. Regeringen har vidare gjort satsningar som Naturvetenskap och teknik för alla, Nationella resurscenter där det senaste i biologi och bioteknik tillkom , och ett antal science centers. satsar regeringen nära på detta och av dessa medel ges till olika science centers. Ett science center startas ofta av en eller flera entusiaster som på olika sätt lyckas ordna finansiering till materiel, lokaler och personal. finns omkring 25 stycken sådana center. Regeringen har sett positivt på detta och har bidragit till finansieringen. Det är naturligt att antalet besök ökar när antalet science centers ökar och då kommer givetvis statsbidragets andel av omsättningen att minska. Jag vill påpeka att det visserligen råder en fri etableringsrätt av science centers, men att det därav inte automatiskt följer medel från staten. Det är som bestämmer hur tillgängliga medel ska fördelas.
frs · GQ12961 · 2003-05-27 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:942 och 961 om alkoglass och har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta inför den förväntade lanseringen av alkoglass i och för att motverka dess spridning bland svenska ungdomar samt hindra en fri försäljning. Det har inkommit en ansökan till om tillstånd för införsel och försäljning av alkoglass i . Varken regeringen i sin helhet eller enskilda statsråd har någon laglig möjlighet att uttala en uppfattning om myndigheters handläggning av enskilda ärenden.
frs · GQ12962 · 2003-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:962 om ungdomars konsumtion av alkoläsk har frågat vad jag avser att göra för att minska alkoholkonsumtionen bland de yngre konsumenterna mot bakgrund av den ökande försäljningen av så kallad alkoläsk. Regeringen tar frågan om den ökande alkoholkonsumtionen bland ungdomar på yttersta allvar. Att skjuta upp alkoholdebuten är ett prioriterat mål för alkoholpolitiken och ungdomar lyfts fram som den viktigaste målgruppen i den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador och i arbete. När det gäller den ökande konsumtionen av alkoläsk bland ungdomar vill jag hänvisa till mitt svar på frågorna 2002/03:816, 817 och 826 som överlämnades till där jag bland annat pekade på den pågående om leg som är ett samarbete mellan , och Svensk Dagligvaruhandel i syfte att lyfta fram branschens ansvar att upprätthålla åldersgränser och bedriva en ansvarsfull alkoholhantering. Jag hänvisade också till de pågående utredningarna Begränsning av alkoholbranschens sponsring inom idrotten m.m. och Alkoholreklam i tryckta skrifter som bland annat handlar om hur vi kan begränsa exponeringen av alkoholhaltiga drycker i ungdomsmiljöer och som ska redovisas . Slutligen betonade jag vikten av att arbeta på den internationella nivån och lyfte fram de initiativ tog under ordförandeskapet om en gemenskap europeisk alkoholstrategi och en rådsrekommendation om unga och alkohol. Jag har tillskrivit och framhållit uppfattning att hanteringen av dessa frågor gått alltför långsamt och måste ges högsta prioritet i kommissionens arbete.
frs · GQ12965 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:965 om EMU och vår grundlag har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att, i händelse av ett ja i folkomröstningen, säkerställa att ett svenskt inträde i EMU sker i enlighet med svensk grundlag. Frågan om grundlagsändringar i samband med ett deltagande i valutaunionen behandlades av regeringen i propositionen ställning (1997/98:40). Där klargjordes att EG-rätten har, inom ramen för EU:s kompetens, företräde framför svenska författningar, oavsett om de avser grundlag eller lag. Det är således inte nödvändigt att ur ett rättsligt perspektiv ändra regeringsformen eftersom EG-rätten har företräde. Det är emellertid önskvärt att ändra regeringsformen så att den ger en rättvisande bild av vad som gäller. Regeringen ansåg därför att regeringsformen borde anpassas och aviserade att förslag till ändringar borde lämnas till i samband med en svensk anslutning till valutaunionen. För att få delta i valutaunionen krävs att varje medlemsstat säkerställer att dess nationella lagstiftning är förenlig med fördraget och stadgan för Europeiska centralbankssystemet (artikel 109 i EG-fördraget). Denna legala konvergens är ett av de kriterier som utvärderas när EU ska anta nya medlemmar till valutaunionen. Prövningen görs av kommissionen och . De kommer alltså att ta ställning till om lagstiftningen rörande är förenlig med de krav som finns. När det gäller grundlagsändringarna så stämmer det att de inte kan träda i kraft förrän efter valet . Det är emellertid min uppfattning att ett första riksdagsbeslut om grundlagsändringarna är tillräckligt för ett inträde i valutaunionen, med tanke på EG-rättens företräde framför den svenska grundlagen på detta område.
frs · GQ12966 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:966 om sverigefinska minoritetens ställning i har frågat mig om och när regeringen kommer att presentera en tidtabell om utvidgningen av det förvaltningsområde inom vilket finska kan användas i kontakter med myndigheter och domstolar. Den finsk-svenska arbetsgruppen om minoritets- och minoritetsspråkfrågor har i en rapport uttalat att det finns skäl att överväga förutsättningarna för och konsekvenserna av att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till vissa områden utanför nuvarande förvaltningsområde, till exempel . Jag har i olika sammanhang uttalat mig positivt om arbetsgruppens förslag. Detta är en uppfattning jag står fast vid. Men frågan är inte okomplicerad. Det gäller bland annat att ta ställning vad avser avgränsningen och andra konsekvenser av en utvidgning samt till om ekonomiskt utrymme kan skapas för en reform. Arbetsgruppens förslag bereds nu i och det är min avsikt att kunna återkomma i frågan .
frs · GQ12967 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:967 om handlingsprogram för det svenska språket har frågat mig om jag avser att lägga fram ett handlingsprogram för det svenska språket och i så fall när. Bakgrunden till frågan är regeringens beslut att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lägga fram förslag till handlingsprogram för svenska språket. Kommittén redovisade sitt uppdrag i betänkandet Mål i mun (SOU 2002:27). Betänkandet har därefter varit på en omfattande remissbehandling och en sammanställning av remissvaren kommer att finnas tillgänglig på . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga .
frs · GQ12968 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:968 om polisens transporter har frågat mig vilka omedelbara åtgärder jag är beredd att vidta för att komma till rätta med det resursslöseri som polisens och häktestransporter innebär. Det gläder mig att denna typ av frågor tillförs den politiska debatten. Alltsomoftast debatteras endast hur mycket pengar polisen borde få, i stället för de lika viktiga frågorna om hur polisen använder sina resurser. Polisen ansvarar för flera uppgifter som rätteligen borde utföras av en annan huvudman. Poliser ska i första hand arbeta med uppgifter som kräver polisiär kompetens. Verksamheten behöver därför renodlas så att personal frigörs för att förstärka kärnverksamheten. Frågan om vem som ska ansvara för transporter av anhållna och häktade till och från häktesförhandlingar är svår. Vid vissa transporter är ordning och säkerhet av avgörande betydelse och då kan det vara lämpligt att polisen eller ansvarar för transporterna. I andra fall kan behovet av sådan personal vara mindre. Det pågår ett utvecklingsarbete inom rättsväsendet som bland annat syftar till att samlokalisera exempelvis häkten och polisstationer för att minska antalet resurskrävande transporter. Frågan om ökad samordning mellan rättsväsendets myndigheter i lokaliseringsfrågor ingår också i det uppdrag som Beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU) har. Jag har förstått att BRU kommer att lämna förslag som syftar till att minska behovet av transporter till och från bland annat häktningsförhandlingar. Polisen och bör sträva efter att renodla sin verksamhet och utnyttja sina resurser på bästa sätt. När det gäller fördelningen av myndigheternas resurser ligger ansvaret hos och , samt på det lokala planet inom polisen hos landets polismyndigheter. Det är således inte regeringens sak att i dessa delar bestämma hur myndigheterna använder och fördelar sina resurser. Det ligger i myndigheternas ansvar att avgöra var de resurser man förfogar över gör mest nytta för att uppfylla de övergripande mål för verksamheten som regeringen och fastställer. Jag delar helt uppfattning att poliser i så hög utsträckning som möjligt ska utföra arbetsuppgifter som kräver polisiär kompetens. Regeringen tillsatte därför som lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2002:117). Utredningens huvuduppdrag har varit att lämna förslag på hur polisens verksamhet kan renodlas så att polisen i ökad utsträckning kan koncentrera sig på sin centrala funktion att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Utredningens förslag har remitterats och bereds nu i .
frs · GQ12969 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:969 om konsultarvoden för SJ:s rekonstruktion har mot bakgrund av proposition 2002/03:86 Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i , och att det i propositionen redovisas att regeringen i detta utredningsarbete har anlitat extern ekonomisk och juridisk kompetens, frågat mig om hur stora konsultarvoden jag medverkat till att betala och för deras medverkan. Till att börja med vill jag säga att det för regeringen varit utomordentligt viktigt att snabbt och på bästa sätt mobilisera nödvändiga resurser och expertis för att hantera den finansiellt allvarliga situation som bolaget hamnat i . I arbetet med att lösa SJ AB:s finansiella problem har det ingått att hantera ett flertal svåra och komplexa frågor inom en snäv tidplan. När det gäller konsultarvoden för SJ:s rekonstruktion har regeringen anlitat och inom ramen för de ramavtal som ingått med ekonomiska och juridiska rådgivare. Arvodena uppgår till ca , exklusive mervärdeskatt.
frs · GQ12970 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:970 om granskning av friskolor har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att på ett mer effektivt sätt ska kunna fullgöra sitt ansvar som tillsynsmyndighet. Bakgrunden till frågan är den dokumentär som visades i SVT om missförhållanden vid ett antal fristående skolor på konfessionell grund. Jag har besvarat en liknande fråga. Inget nytt har tillkommit varför mitt svar nu inte skiljer sig från det tidigare. Alla elever i hela landet har rätt till likvärdig utbildning av hög kvalitet. Barns och ungdomars bästa ska alltid sättas i centrum. Regeringen har därför tagit initiativ till att staten tar ett tydligare ansvar för att följa upp och granska att de nationella målen nås och att utbildningens kvalitet utvecklas. Genom att Statens skolverks uppgifter har renodlats har regeringen skapat en förstärkt utbildningsinspektion. Regeringens ambition är att utbildningsinspektionen ska fördubblas, så att varje kommun och i princip samtliga skolor omfattas av regelbunden inspektion. En fristående skola som har rätt till bidrag ska svara mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet. Det innebär att all undervisning ska utgå från den gemensamma värdegrund och de allmänna mål som tydligt kommer till uttryck i skollag och läroplaner. Det faktum att en skola har en konfessionell inriktning får inte under några omständigheter inkräkta på sakligheten och allsidigheten i utbildningen. följer regelbundet upp och utövar tillsyn av de fristående skolorna. Vid ett antal fristående skolor som motsvarar har efter genomförd tillsyn konstaterat att utbildningen inte uppfyller kraven för godkännande. Därmed återkallas godkännandet. Detta medför att också skolans rätt till bidrag från elevernas hemkommuner upphör. Jag anser dock att det finns anledning att se över rutinerna vid prövning av ansökningarna och att på olika sätt effektivisera kontrollen av verksamheten.
frs · GQ12971 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:971 om fasces i polisemblemet har frågat mig vad jag avser att göra för att fasces ska avlägsnas från polisemblemet. Vid en bedömning av en symbols lämplighet måste hänsyn tas till ett flertal faktorer, bland annat vad symbolen egentligen står för, av vem och i vilket syfte den används samt vilket historiskt värde symbolen har för användaren. Spöknippet är ursprungligen en symbol från antikens . Symbolen har använts i många länders statsförvaltningar , med början långt före fascismens uppkomst. I symboliserar spöknippet bland annat den romerska rättens inflytande på rättsbildningen i vårt land. återfinns symbolen i svenska polisiära sammanhang. är spöknippet en symbol också för polisen i . Min mening är att polisen inte ska behöva avstå från att använda en symbol, som av tradition är ett kännetecken för rättsstaten, enbart på den grunden att samma symbol i vissa sammanhang missbrukats av odemokratiska grupper. Jag har heller inte upplevt att allmänheten uppfattar polisens emblem som stötande. Om det visar sig finnas en sådan risk är jag inte främmande för att diskutera frågan på nytt.
frs · GQ12972 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:972 om avelsvärdering av hingstar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge svenska stoägare och hästuppfödare samma möjligheter som deras europeiska kolleger när det gäller användning av europeiska hingstar på en öppen marknad, utan att för den skull göra avkall på höga djurskyddskrav. I djurskyddslagen (1988:534) slås bland annat fast att djur ska skyddas mot onödigt lidande och sjukdom och i djurskyddsförordningen (1988:539) regleras avelsverksamhet genom att avel med sådan inriktning att den kan medföra lidande för djuren är förbjuden. För att främja friska och väl fungerande djur utan medfödda defekter som kan medföra lidande är djurskyddshänsyn i avelsarbetet mycket betydelsefullt. Avelsvärderingen av hingstar fyller även en funktion som konsumentupplysning till stoägarna eftersom hingstens användbarhet och hälsa redovisas öppet. De höga svenska kraven på djurskyddshänsyn gäller inom all husdjursavel, även om det inte ställs krav på avelsvärdering. Bestämmelserna på hästavelsområdet är, till skillnad från bestämmelserna för flera andra djurslag, inte totalharmoniserade. Detta ger utrymme för nationella bestämmelser, bland annat när det gäller tillvaratagande av djurskyddsintressena. Användningen av en viss hingst i kan också begränsas av reglerna inom näringens egna organisationer, vilket är förenligt med EG-rätten. Med hänsyn till den utveckling inom aveln som har skett sedan bestämmelserna om avelsvärdering infördes finns det emellertid anledning att se över utformningen av regelverket. En sådan översyn pågår inom .
frs · GQ12973 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:973 om brott mot mänskliga rättigheter i har frågat vad jag i mitt samtal med utrikesminister har gjort för att lyfta fram frågan om kränkningar av mänskliga rättigheter i . Jag delar oro över situationen beträffande de mänskliga rättigheterna i . Jag har också vid mitt samtal med utrikesminister tagit upp denna fråga och understrukit vikten av att regeringen vinnlägger sig om att respekten för de mänskliga rättigheterna efterlevs i . är ett av världens fattigaste länder, både uttryckt i inkomst per capita och i sociala indikatorer. Inom ramen för det biståndssamarbete bedriver med är de mänskliga rättigheterna ett viktigt inslag. Sida har tillsammans med inlett ett program om demokrati och mänskliga rättigheter i syfte att stärka den demokratiska utvecklingen i landet, bland annat genom att stödja den ombudsmannainstitution som finns där. avser att såväl genom fortsatta samtal med den burkinska regeringen som genom praktiskt bistånd verka för en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i .
frs · GQ12974 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:974 om upphandling av konsulttjänster Mot bakgrund av regeringens proposition 2002/03:86 Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i , och att det i denna framkommit att anlitat konsulter från och för utredningsarbete, har frågat mig om jag bedömt att upphandlingarna av dessa konsulttjänster är gjorda i enlighet med lagen om offentlig upphandling. Vid tiden för tecknande av avtal med konsulterna hade ramavtal med rådgivarna. I samband med att ramavtal tecknats med olika rådgivare har detta skett i linje med de regler som följer av lagen om offentlig upphandling.
frs · GQ12975 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:975 om samordning av politik för () har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att samordningen av politiken för Agenda21 och hållbar utveckling ska fungera inom regering och Regeringskansli. Som påpekar har varit mycket framgångsrikt i arbetet för hållbar utveckling både genom konkreta insatser nationellt och genom att få starkt genomslag för svenska idéer och prioriteringar i internationella förhandlingar. Genom ett omfattande Agenda 21-arbete i snart sagt alla landets kommuner i kombination med regeringens mål om ett hållbart har en fast grund lagts i arbetet för en hållbar utveckling. Omfattande och breda dialoger har förts, och kommer att fortsätta föras, såväl avseende det nationella arbetet som det internationella, inte minst inför om hållbar utveckling i , liksom i uppföljningsarbetet av detta toppmöte. Vi har haft ett omfattande arbete inom alla politikområden när det gäller att integrera och arbeta med hållbar utveckling. Regeringens årliga skrivelse till (Hållbara ) har varit utgångspunkten för hur de politiska verktygen används och hållbarhetsperspektivet integreras i de olika politikområdena. Inför togs en nationell strategi för hållbar utveckling fram, vilken ska revideras . Strategin syftar till en samsyn av hållbar utveckling inom de olika politikområdena. I skrivelsen om Johannesburgstoppmötet sammanfattar regeringen sin syn på resultatet och vad som behöver göras. Samarbetet mellan statliga och icke-statliga aktörer, såväl offentliga som privata och frivilliga, är av avgörande betydelse för att ska kunna förverkliga omställningen till hållbar utveckling. var därför en av arrangörerna bakom en nationell konferens, Envisions, för att diskutera uppföljningen av världstoppmötet. Totalt deltog närmare 1000 personer, på plats i och genom direktsändning och aktiv medverkan via webben. Regeringen arbetar även på andra sätt för att utveckla metoderna för ökad dialog och stärkt samarbete mellan olika aktörer. Ett exempel är de dialoger om byggande, boende och förvaltande samt om framtida handel som syftar till att samla olika aktörer och komma fram till gemensamma målsättningar och åtgärdsplaner för ökad hållbarhet. för Agenda21 och Habitat har redovisat sina slutsatser och slutbetänkandet är nu ute på remiss. När remissvaren sammanställts avser jag samla olika aktörer till en hearing för att belysa möjligheter och prioriteringar i det fortsatta arbetet. Inom har jag genomfört en omorganisation. En ny enhet för hållbar utveckling och miljöintegration har skapats för en effektivare samordning av dessa frågor. I Johannesburgsskrivelsen aviserade regeringen också att världstoppmötet föranledde en analys av hur arbetet med hållbar utveckling bör samordnas på nationell nivå. Resultatet av den analysen kommer att offentliggöras.
frs · GQ12976 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:976 om militär övningsverksamhet i övre KG Abramsson har frågat mig om jag avser att tillsätta en utredningsman i enlighet med och länsstyrelsers förslag och om så är fallet, när. Länsstyrelsernas förslag innebär att tillsätta en utredningsman för att granska regelverk och förutsättningar för att på kommersiell grund erbjuda olika militära övningstjänster åt utvalda medlemmar i . fick jag en skrivelse från landshövdingen i , , där han tog upp dessa frågor. Jag svarade honom då att det tillsattes en särskild förhandlingsman för att föreslå åtgärder som stöder, stimulerar, utvecklar och kompletterar bil- och komponenttestklusterverksamheten i övre inland. Planeringschefen vid , , förordnades till förhandlingsman. Korsås har haft fortlöpande kontakter med Försvarsdepartementet. lämnade sin rapport till statsrådet . I rapporten har Korsås tagit upp frågor av det slag KG Abramsson tar upp, bland annat att det tillsätts en utredningsman. rapport bereds inom . Eftersom jag tycker att det mest lämpliga vore att länsstyrelsernas förslag togs upp i det sammanhanget ska Försvarsdepartementet verka för att de beaktas i beredningen. Detta kommer att ske . Jag har också erfarit av statsrådet att det kommer att hållas en hearing om Korsås rapport . Biltestverksamheten i övre inland har visat vilka fördelar det finns med att utnyttja olika unika egenskaper. Det är för mig naturligt att då också titta på möjligheten att utnyttja dessa unika egenskaper för militär övnings- och testverksamhet på det sätt som KG Abramsson beskriver. Jag är därför positiv till att regeringen tillsätter en utredningsman för detta ändamål, och kommer att se över möjligheten att göra detta .