ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12618 · 2003-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:618 om svensk Sidafinansiering av mänskliga sköldar i Skånberg har frågat mig om vad jag avser att göra för att Sidabidrag inte utnyttjas till att finansiera en kampanj av "mänskliga sköldar" i . Programmet i fråga är internationellt och utvecklat av Kyrkornas världsråd (). Dess syfte är att observera MR-situationen i området och att genom en internationell närvaro på specifika platser stärka säkerheten för både palestinier och israeler. Situationen i regionen är djupt oroande. Det är därför positivt att enskilda organisationer som Kristna Råd engagerar sig i försöken att reducera våldet och öka respekten för mänskliga rättigheter. Man måste vara medveten om de risker som kan vara förbundna med uppgiften. Svenska medborgare avråds från att besöka och de ockuperade områdena. Från sida har vi uttryckt farhågor på dessa punkter till Kristna Råd och de personer som avser att resa dit. Det är Sida som självständigt inom ramen för sin verksamhet fattat beslut om stöd till programmet.
frs · GQ12620 · 2003-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:620 om har frågat mig hur regeringen avser att agera när fattat beslut i frågan om huruvida säkerhetsrådet ska auktorisera ett våldsmandat mot eller ej. Jag delar helt förhoppning om att ett militärt ingrepp i inte ska behövas. Vi har konsekvent förespråkat en fredlig lösning av konflikten, och menat att en sådan skulle kunna nås om inspektörerna ges den tid och de resurser de behöver, och om trycket på att samarbeta upprätthålls. Vi har sett att inspektionerna faktiskt gett resultat då nu förstör otillåtna missiler. Även om det irakiska samarbetet ännu inte kan anses vara fullt eller tillräckligt aktivt, har det de nuvarande inspektionerna pågått förbättrats. har att ta ställning till frågan om ett eventuellt militärt ingripande i . , med stöd av och , har lagt fram ett nytt resolutionsutkast, som man @ enligt uppgift @ kan komma att begära en omröstning om. Trots att det i resolutionsutkastet inte explicit uttrycks ett våldsmandat, kommer resolutionen, om den antas, att uppfattas som ett sådant. Det är möjligt att det nya resolutionsutkastet kan erhålla stöd från erforderliga nio av rådets femton medlemmar om en omröstning hålls . Då både och sagt att de kan komma att använda sin vetorätt för att stoppa resolutionen talar mycket för att resolutionen inte kommer att antas. skriver i sin fråga att "det görs gällande att frågan kan avgöras av generalförsamlingen om ett visst antal länder kräver det". Enligt artikel 24 har säkerhetsrådet det primära ansvaret för upprätthållandet av internationell fred och säkerhet. Enligt stadgans artikel 12 ska generalförsamlingen inte lämna rekommendationer om hur säkerhetsrådet ska agera så länge rådet utövar de befogenheter som stadgan anger. Om däremot säkerhetsrådet är blockerat i sin ståndpunkt, och därmed inte kan agera som stadgan föreskriver, har genom resolution 377 (1950), även kallad Uniting for Peace, gett sig självt rätten att rekommendera medlemsstater att företa vissa gemensamma åtgärder. Dessa åtgärder inkluderar rätten att i fall av brott mot fred rekommendera bruket av militärt våld. När säkerhetsrådet är blockerat kan rådet, om sju av dess medlemmar så önskar, även inkalla generalförsamlingen så att den tar över rådets funktion. Generalförsamlingen kan också sammankallas om en majoritet av FN:s medlemsstater så begär. Jag tror dock inte att detta är en möjlig utveckling vad gäller hantering. hanterar frågan, och kan inte anses vara blockerat. Om resolutionsutkastet inte röstas igenom innebär det i praktiken att resolution fortsätter att gälla. frågar hur vi avser att agera när säkerhetsrådet fattat sitt beslut. Om FN fattar ett beslut att tillgripa militära åtgärder mot måste vi acceptera detta beslut. Det är dock inte något vi skulle vilja se hända i detta läge. Vi har understrukit att ett militärt ingrepp endast ska ske som en sista utväg, när alla andra vägar prövats, och när säkerhetsrådet konstaterat att fortsatta inspektioner inte är meningsfulla. Ett sådant läge har ännu inte nåtts, och militära åtgärder borde därför inte vara aktuella .
frs · GQ12621 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:621 om skattemässiga nackdelar för miljöinvesteringar har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att fastighetsägare som vidtar miljövänliga åtgärder inte ska drabbas av skattemässiga nackdelar. Miljöinstallationer och andra förbättringsarbeten på en fastighet påverkar normalt fastighetens marknadsvärde. Detta i sin tur kan leda till att taxeringsvärdet kan komma att höjas och ett höjt taxeringsvärde leder till höjd fastighetsskatt. Det bör dock påpekas att miljöinvesteringar i regel även medför sänkta driftskostnader. Ett ökat skatteuttag behöver därför inte leda till ökade boendekostnader. Ett ökat skatteuttag kan däremot innebära att viljan att vidta vissa miljövänliga åtgärder minskar. För att stimulera vissa miljöförbättrande åtgärder har , de gröna och socialdemokraterna i motionen 2002/03:Fi230 föreslagit att en skattereduktion med det så kallade ROT-avdraget som förebild bör införas. har tillstyrkt förslaget och har bifallit finansutskottets förslag. Frågan bereds i och jag vill därför för dagen inte kommentera den ytterligare.
frs · GQ12622 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:622 om omarronderingar och skattesatserna har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att uppfylla givna löften om vissa skattesatser i samband med omarronderingar. Jag har i frågesvar sagt att en kapitalvinst som uppstår vid omarrondering beskattas på samma sätt som andra kapitalvinster vid försäljning av näringsfastighet. Jag sade då att jag inte har för avsikt att föreslå att skattesatsen på ska ändras. Enligt har skattemyndigheterna i lämnat olika besked om de skattesatser som ska tillämpas vid den kapitalvinstbeskattning som kan ske i samband med den pågående omarronderingen. Bakgrunden är antagligen den att det på grund av ägosplittringen i har varit svårt att få fram de rätta uppgifterna för att beräkna fastigheternas omkostnadsbelopp. För att komma till rätta med detta har skattemyndigheterna använt sig av ett slags schablonregler där omkostnadsbeloppet beräknats som en viss del av köpeskillingen. Naturligtvis ska myndigheterna göra vad de kan för att beräkna omkostnadsbeloppen korrekt. Hur beräkningen ska gå till är i första hand en tillämpningsfråga för skattemyndigheterna och i sista hand kan frågan komma att prövas av förvaltningsdomstolarna. Därför upprepar jag nu vad jag sagt: några lagändringar är inte aktuella.
frs · GQ12623 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:623 om antalet poliser i har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att polisens resurser i bland annat kommer att öka. har ställt ett flertal likartade frågor till mig om polisens situation i . Jag ger därför samma svar som . Jag är medveten om den ekonomiska situation som polisen befinner sig i, men jag har inte för avsikt att föregå den ordinarie budgetprocessen genom att redan nu diskutera polisens kommande anslagsramar. Det är egentligen inte så intressant att diskutera förhållanden som rådde , men när nu ändå väljer att göra det vill jag betona att den ekonomiska krisen gjorde att nedskärningar i polisens verksamhet, liksom alla delar av den offentliga sektorn, var nödvändiga. tycks ha glömt bort att detta skedde i samarbete mellan Socialdemokraterna och de borgerliga partierna. Den socialdemokratiska regeringen för en långsiktig och stabil ekonomisk politik som ger utrymme för reformer också på polisens område. Antalet poliser har därför ökat . Detta gäller även i . Regeringen avser att fortsätta denna satsning för att öka antalet poliser och stärka medborgarnas trygghet. Vi prioriterar sådana satsningar före stora skattesänkningar.
frs · GQ12624 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:624 om salmonellakontrollen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skärpa lagstiftningen så att behandlat kött och maskinurbenat kött ej undantas från salmonellakontrollerna. Som jag uppgav i svaret på en riksdagsfråga från samt i svaret på en interpellation från så har salmonellagarantier för kött, ägg och levande djur. Kommissionen har bedömt att köttberedningar och maskinurbenat kött inte omfattas av dessa garantier. smittskyddsläge beträffande salmonella är unikt och frågan om salmonella har stor betydelse för folkhälsan. Det är därför oroande att i sin studie i så hög grad funnit salmonella i införda köttberedningar. Mot den bakgrunden är det angeläget att rätt att kräva intyg om salmonellafrihet omfattar även köttberedningar. För detta krävs emellertid acceptans hos kommissionen och övriga medlemsstater. har redan tagit upp frågan inom ramen för arbetet med det så kallade hygienpaketet när det gäller köttberedningar. Jag har för avsikt att med kraft fortsätta arbetet med att skapa förståelse för den svenska salmonellasituationen och för att få såväl köttberedningar som maskinurbenat kött att omfattas av samma krav på provtagning som rent kött.
frs · GQ12625 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:625 om bevarande av kulturminnesvärda befästningar har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att inte ytterligare av () utpekade befästningar läggs ned på grund av otydliga ansvarsförhållanden och för att tiden går. RAÄ fick 2000 i uppdrag av regeringen att utarbeta ett underlag med en kulturhistorisk prioritering av den egendom som påverkas av avvecklingar inom Försvarsmakten. Därefter har regeringen på förslag av RAÄ beslutat om att fyra militära anläggningar (I13, KA3, Lv3 och A8) ska vara byggnadsminnen enligt förordningen (1988:1229) om statliga byggnadsminnen med mera. har regeringen likaledes beslutat att byggnadsminnesförklara , Hemsö fästning, samt Siaröfortet. Utöver dessa har regeringen byggnadsminnesförklarat ytterligare ett tiotal anläggningar av militär karaktär. RAÄ har föreslagit att regeringen ska förklara även de 1900-talsbefästningar som finns på Aspö och Tjurkö i kommun som byggnadsminnen. Detta ärende är under beredning på . Försvarsmakten hyr för viss verksamhet även fortsättningsvis delar av dessa befästningar av den nuvarande förvaltaren . Fram till dess att en byggnad avyttras till en icke-statlig ägare ligger det statliga ansvaret hos den förvaltare regeringen beslutat om. Ett eventuellt regeringsbeslut om att en byggnad ska vara byggnadsminne påverkar inte detta. Även för de byggnader i statens ägo, som inte är byggnadsminnen, har respektive förvaltare ett ansvar att byggnaderna vårdas bland annat med hänsyn till deras kulturhistoriska värde. Bestämmelser för hur en fastighetsförvaltande myndighet får avyttra fast egendom finns reglerat i förordningen (1996:1190) om överlåtelse av statens fasta egendom med mera. Hänsynen till kulturminnesvården kan i vissa fall utgöra särskilda skäl för att en egendom fortfarande ska ägas av staten. För icke-statliga byggnader med kulturhistoriska värden finns emellertid givetvis också möjligheter att ge ett föreskrivet skydd, dessa ansvarar då länsstyrelserna för enligt lagen (1988:950) om kulturminnen med mera. Ansvarsförhållandena kan därmed egentligen inte sägas vara otydliga, alldeles oavsett att tiden ofrånkomligen går.
frs · GQ12627 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:627 om rätt till deltid för äldre arbetstagare har frågat mig om jag avser att ge tilläggsdirektiv till arbetstids- och semesterregler (KNAS) med uppdrag att utarbeta ett förslag som ger rätt för äldre arbetstagare att arbeta deltid. Jag håller med om att det är viktigt att hitta möjligheter för äldre att stanna kvar längre i arbetslivet. Både den demografiska utvecklingen och de höga sjukskrivningstalen gör att det är nödvändigt med insatser på bred front för att göra det både möjligt och lockande för människor att vara kvar i arbetslivet. Jag har erfarit att KNAS överväger ett förslag i linje med det tar upp. Jag planerar därför inte att ge tilläggsdirektiv till kommittén.
frs · GQ12628 · 2003-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:628 om översyn av utlänningslagen har frågat mig när jag avser att tillsätta den utredning som ska se över utlänningslagen. Svaret på fråga är att regeringen beslutade direktiv till en parlamentarisk kommitté vars uppdrag är att göra en genomgång av utlänningslagens materiella bestämmelser och anpassa dessa till en övergång från handläggning hos förvaltningsmyndigheter och regeringen till ett system där överprövningen sker i domstol. Jag har påbörjat arbetet med att tillkalla denna kommitté.
frs · GQ12632 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:632 om tillämpningen av terroristlagstiftningen har, med hänvisning till ett specifikt fall, frågat mig om jag ämnar att vidta några åtgärder för att ändra lagstiftningen som berör kampen mot terrorism. Som säkert väl känner till kan jag som justitieminister inte kommentera tillämpningen av lagstiftningen i enskilda fall. Enligt lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall med mera är det straffbart att samla in, tillhandahålla eller ta emot pengar eller andra tillgångar i syfte att dessa ska användas eller med vetskap om att de är avsedda att användas för att begå sådana särskilt allvarliga brott som i internationella konventioner klassas som terrorism. För straffansvar krävs uppsåt till att tillgångarna ska användas för att begå sådana brott. fall är undantagna straffansvar. Undantaget för ringa fall syftar till att undvika stötande resultat. Straffbestämmelserna i lagen (1996:95) om vissa internationella sanktioner tar sikte på överträdelser av dels regeringens beslut om sanktioner enligt samma lag, dels förbud i förhållande till tredjeland i en förordning om ekonomiska sanktioner som har beslutats av Europeiska gemenskapen. Även enligt denna lag är brott som anses ringa inte straffbelagda. När det gäller ringa brott har i rättspraxis beaktats om åtgärden i fråga motverkat det allmänna syftet med sanktionerna. Lagen om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet har trätt i kraft. Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser beträffande dess tillämpning. När det gäller sanktionslagen, för vilken utrikesministern ansvarar, kan jag nämna att man överväger att tillsätta en utredning som tar sikte på en allmän översyn av den lagen.
frs · GQ12633 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:633 om barn som brottsoffer har frågat mig vad jag ämnar vidta för åtgärder för att situationen för utsatta barn ska förbättras. Det är naturligtvis viktigt att brottsutredningar där barn är inblandade utreds så snabbt som möjligt. Regeringen beslutade därför att föra in en ny bestämmelse i förundersökningskungörelsen som innebär att en förundersökning där målsäganden är ska vara avslutad efter den tidpunkt då det finns någon som är skäligen misstänkt för brottet. Bestämmelsen säger också att tidsfristen får överskridas endast om det är motiverat med hänsyn till utredningens beskaffenhet eller andra särskilda omständigheter. Polisen vidtar en rad åtgärder för att förbättra utredningsverksamheten när det gäller brott mot barn. En del i det arbetet är en rapport från som jag tror att refererar till i sin fråga. Rapporten kom och redogör främst för förhållanden som rådde innan ovanstående förordningsändringar trätt i kraft. Det som framkommit i rapporten ligger nu till grund för det fortsatta utvecklingsarbetet vid polismyndigheterna. De åtgärder som vidtagits för att minska genomströmningstiderna består bland annat av en aktiv förundersökningsledning där ärendena prioriteras och ges förtur. Det satsas också på förbättrad uppföljning och analys samt kompetensutveckling av personal. För att beakta barnperspektivet inom det brottsförebyggande arbetet arbetar polismyndigheterna främst med utbildning och information. Några myndigheter har även samverkat med andra i samhället och utvecklat åtgärder i handlingsplaner och åtgärdsprogram. I utvecklingsarbetet samverkar polisen med andra myndigheter och organisationer som arbetar med barn. Polisen har således uppmärksammat frågan och arbetar nu aktivt för att effektivisera utredningsarbetet och därigenom också korta ned genomströmningstiderna. Jag är övertygad om att detta kommer att leda till allt bättre resultat. Självfallet är detta en prioriterad fråga för regeringen som vi även fortsättningsvis kommer att understryka vikten av i styrdokument och i den fortlöpande myndighetsdialogen.
frs · GQ12634 · 2003-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:634 om forskningsberedningens sammansättning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nya högskolor och universitet med vetenskapsområde ska bli hörda vid utformningen av forskningspolitiken. I utformningen av forskningspolitiken är det viktigt att regeringen har en kontinuerlig dialog med alla universitet, högskolor och forskningsråd, representanter för alla vetenskapsområden samt med samhället i stort. Detta sker genom flera kanaler varav forskningsberedningen är en. Forskningsberedningens ledamöter tillför åsikter och erfarenheter från olika vetenskapsområden, olika lärosäten samt från näringslivet. Drygt hälften av ledamöterna är aktiva vid de stora universiteten där också huvuddelen av lärosätenas forskning utförs. Två av ledamöterna är verksamma vid de nya högskolorna varav en är forskare och en är styrelseordförande. Tre ledamöter är verksamma i det svenska näringslivet. En annan viktig kanal för att inhämta forskarsamhällets synpunkter om vilka vetenskapsområden som just nu är i en snabb utveckling är lärosätenas och de statliga forskningsfinansiärernas forskningsstrategier som de fått regeringens uppdrag att utforma. Regeringen har inbjudit ett stort antal andra myndigheter att utforma kunskapsstrategier. Dessa dokument kommer att vara viktiga underlag i utarbetandet av nästa forskningspolitiska proposition, bland annat därför att de ger regeringen en möjlighet att inhämta synpunkter på den framtida forskningspolitiken från alla lärosäten.
frs · GQ12635 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:635 om utbetalning av pensioner frågar vilka åtgärder jag avser att vidta för att alla pensionärer ska få korrekta pensions- och skatteberäkningar och att bostadstillägget kommer att utbetalas . För att säkerställa att alla får rätt pension finns en rad kontroller i datasystemen. När ett misstänkt fel upptäcks rapporteras detta till som ska vidta lämplig åtgärd för att fel belopp inte ska betalas ut. I ett fåtal fall kan det innebära att måste verkställa utbetalningen. När det gäller bostadstillägget så är det riktigt att alla som hade bostadstillägg på nytt måste ansöka om bostadstillägg . som handlägger ärendet men längst betalas bostadstillägget ut med samma belopp som . har handlagt ungefär 155000 ansökningar om bostadstillägg varav ca 100000 avser 2003. skickas mellan 5000 och 6000 beslut om bostadstillägg ut . Om den takten bibehålls bedöms försäkringskassorna hinna pröva alla bostadstillägg före . Det är därför inte aktuellt med något ingripande från regeringen. Det är i detta sammanhang också viktigt att påpeka att försäkringskassorna har tillförts extra medel för arbetet med de så kallade följdreformerna där bland annat bostadstillägget ingår. fick kassorna för detta ändamål.
frs · GQ12636 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:636 om alternativ medicin har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den alternativa medicinen ska kunna integreras i vårt sjukvårdssystem. Jag vill inledningsvis peka på att det pågår en utveckling där den traditionella hälso- och sjukvården visar ett ökat intresse för att skaffa sig kunskaper om alternativa behandlingsformer. Medvetenheten ökar om att många människor söker sig till dessa behandlingsformer, ofta i kombination med att de vänder sig till den vanliga hälso- och sjukvården. För ett bra omhändertagande av dessa patienter krävs kunskaper och en öppen attityd hos hälso- och sjukvårdspersonalen. Därför är det positivt att hälso- och sjukvårdspersonal i ökad utsträckning får undervisning om alternativmedicin i sin grundutbildning. Inom forskningen på detta område har också ett samarbete vuxit fram mellan hälso- och sjukvården och den alternativa medicinen. som jag ser positivt på denna utveckling mot en större öppenhet och förbättrad dialog vill jag betona vikten av att höga kvalitetskrav ställs på de komplementära och alternativa behandlingsformerna och att uppföljning sker inom dessa likaväl som inom den etablerade hälso- och sjukvården. Detta förutsätter en systematisk och vetenskaplig dokumentation av de alternativa behandlingsmetoderna och jag har intrycket av att den insikten också i huvudsak finns bland dem som utövar alternativmedicin. Regeringen kommer att följa utvecklingen på området med intresse.
frs · GQ12637 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:637 om förskottering av skadestånd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att brottsoffer inte ska lida av att gärningsmannen inte är betalningsduglig. När en domstol dömer någon att betala skadestånd till ett brottsoffer ska kronofogdemyndigheten underrättas. är skyldig att kontakta målsäganden och fråga om denne vill ha hjälp att driva in fordringen. Brottsoffret behöver således inte själv ta initiativ till att en domstols dom blir verkställd. I vissa fall finns det en möjlighet för brottsoffer att få ersättning från staten, så kallad brottsskadeersättning. Staten övertar då brottsoffrets skadeståndsfordran mot den aktuelle gärningsmannen. Brottsskadeersättning kommer främst i fråga när gärningsmannen är okänd eller då denne saknar förmåga att betala skadestånd. Det finns alltså regler som har till ändamål att fylla just den funktion som efterfrågar. För att brottsskadeersättning ska utbetalas krävs det bland annat att den som ansöker om ersättning har blivit utsatt för ett brott och orsakats skada. Det är en grundläggande rättsprincip att frågor om ansvar för brott liksom frågor om skadeståndsansvar ska avgöras av domstol. I de allra flesta fall när gärningsmannen är känd, krävs det därför att frågan om brott och skadestånd har avgjorts av domstol innan kan betala ut någon ersättning. I vissa klara fall förekommer det dock att betalar ut förskott på brottsskadeersättningen. Förskott på skadestånd till brottsoffer är en fråga som har diskuterats i . har då framhållit att de nuvarande möjligheterna att erhålla brottsskadeersättning egentligen utgör en form av förskott och att det skulle vara tveksamt från såväl principiell som ekonomisk synpunkt att det allmänna skulle åta sig att mera generellt förskottera utdömda skadestånd (bet. 1994/95:JuU13, 1996/97:JuU11 och 1997/98:JuU1). Det är viktigt att stärka brottsoffers situation och att underlätta deras möjligheter att få ut utdömda skadestånd. pågår arbete inom EU med att få till stånd vissa gemensamma regler om brottsskadeersättning. Frågan om förskott på brottsskadeersättning aktualiseras där. Oavsett vilka resultat som kan uppnås genom det arbetet innebär, som jag nämnt, redan de befintliga reglerna om brottsskadeersättning ett slags förskott på skadestånd.