ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12351 · 2003-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:351 om brott mot mänskliga rättigheter i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sätta tryck på regimen i så att alla turkmener får åtnjuta de mänskliga rättigheter som tillskrivs alla människor i världen. Läget vad gäller de mänskliga rättigheterna i är bekymmersamt. Landet är en enpartistat och presidentens makt är nästintill total. Såväl parlament som regering saknar egentligt inflytande och stöder rutinmässigt presidentens dekret. Yttrandefriheten är kraftigt beskuren och press och massmedier kontrolleras av regimen. Den i bosatte svenske medborgaren har anklagats för att ligga bakom attentatet mot president , och flera av hans släktingar i har gripits. Mot bakgrund av det inträffade har jag skrivit till utrikesminister och framfört min oro över de omfattande gripanden som gjorts. har jag framhållit vikten av att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls, att de gripna personernas rättssäkerhet tillvaratas och att de behandlas i enlighet med de internationella åtaganden som gjort då det gäller mänskliga rättigheter. har också inom EU varit pådrivande för det uttalande som EU gjort med anledning av det inträffade. EU har framfört oro över det sätt som utredningen sköts på, över rapporterna om de gripanden i stor skala som gjorts och att hela familjer berövats sin frihet mot bakgrund av att en person i familjen anklagats för delaktighet. EU har vidare uppmanat de turkmenska myndigheterna att visa återhållsamhet och att agera i enlighet med förpliktelser enligt internationell rätt. Också inom ramen för () har ärendet tagits upp. har där varit en av undertecknarna för att möjliggöra att en expertgrupp för mänskliga rättigheter sänds till . Vi kommer från svensk sida att fortsatt följa ärendet och såväl bilateralt som multilateralt verka för att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls i .
frs · GQ12352 · 2003-01-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:352 om rättssäkerhet för svenska medborgare som vistas i har frågat mig om jag avser påtala vikten av att medger tillfredsställande rättssäkerhet för svenska medborgare som vistas i . Jag har tidigare fått liknande frågor av (2001/02:1030 och 1031) och (1420), som också specifikt rörde journalisten situation. Jag svarade då att jag höll med om att respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer är allvarligt åsidosatt i . har också, vid skilda tillfällen och på olika nivåer, framfört detta till den eritreanska regeringen. Även EU har framfört kritik till högsta ledning, med krav på att åtgärder vidtas för att säkra respekten för mänskliga rättigheter. Vad gäller de svenskar som är fängslade i är det ett stort problem att den eritreanska regeringen ej erkänner dubbelt medborgarskap, utan anser att dessa svenskar enbart är eritreanska medborgare. Denna uppfattning har eritreanska myndigheter framfört både muntligen och skriftligen till den särskilda sändebud, vars uppdrag är att följa händelserna i och upprätthålla den bilaterala dialogen med landets regering, vår konsul i samt till UD:s konsulära enhet. De besökstillstånd till fängslade Kifleyesus som vi trots detta har lyckats utverka för vår konsul uppges enbart ha medgivits av ren välvilja från eritreansk sida och inte för att den frihetsberövade är svensk medborgare. Jag kan försäkra om att jag fortsatt kommer att följa vad som sker med de svenskar som hålls fängslade i och pröva på vilka sätt vi bäst kan bistå dem samt hävda deras rättigheter.
frs · GQ12353 · 2003-01-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:353 om avvisning av omhändertagna barn och 370 om utvisande av omhändertagna barn och har frågat mig vad jag avser att göra för att barnperspektivet och ska beaktas när asylsökande barn tvångsomhändertagits och familjen riskerar att avvisas. Jag har valt att besvara frågorna gemensamt. Den parlamentariska vars uppgift var att göra en översyn av hur svensk lagstiftning och praxis förhöll sig till bestämmelserna i tog upp dessa utomordentligt viktiga frågor som rör utlänningslagens förhållande till lagen om vård av unga (LVU). Kommitténs överväganden och förslag ledde till ändringar i utlänningslagen. Den ordning som gäller är att eller alltid ska inhämta socialnämndens yttrande i de fall där ett barn är omhändertaget enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och där det kan vara aktuellt med en avvisning. yttrande bör i sådana fall tillmätas stor vikt (prop.1996/97:25 s. 268). Enligt utlänningslagen kan ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas om barnet behöver vård enligt LVU även om barnet eller barnets familj saknar asylskäl eller andra skäl för uppehållstillstånd. ansvarar för barnets vård och har kontakt med som i sin tur undersöker om barnet kan få motsvarande vård i hemlandet. har i dessa fall kontakt med bland annat ambassader och frivilligorganisationer i det aktuella landet för att kunna bedöma om vård eller behandling kan ges där. ser jag ingen anledning att ta initiativ till ändringar i regelverket.
frs · GQ12355 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:355 om försäljning av fyrar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att svenska fyrar bevaras som kulturarv. Det finns ungefär 2200 fyrar i , varav 100 har varit bemannade. förvaltar 1100 fyrar och övriga ägs av kommuner, fiskeföreningar, privatpersoner etcetera. De fyrar som driver för sjöfarten underhålls enligt uppgjorda planer och någon fara för att kulturhistoriska värden ska gå förlorade hos dessa fyrar bedöms inte finnas. Alternativa energikällor och ny energisnål teknik i fyrarna har tillåtit rationaliseringar av driften vilket medfört att det kontinuerliga underhållet hos fyrarna har minskat. Driften och underhållet för fyrservicen för sjöfarten fördyras av att gamla historiska byggnader används där man kan använda ny teknik, som till exempel med fristående lyktor etcetera. Den tekniska utvecklingen kan därför innebära att ett större antal fyrar inte längre behövs för sjöfarten. Därför har en diskussion om deras framtida drift och vård påbörjats. Vissa av fyrar är inte längre i operativ drift och en del av dessa har upplåtits till andra med full nyttjanderätt och underhållsansvar. Genom ideellt arbete och stöd har till exempel Måsekär klarat sig bra. Efter ett samprojekt mellan och , där alla före detta bemannade fyrplatser inventerades, presenterade en bevakningslista för fyrar som ska utgöra det "nationella kulturarvet". Listan innehåller 25 fyrar och enligt den överenskommelse som slutits mellan , och föreslås att staten ska ta ett långsiktigt ägaransvar för just dessa. Frågan om fyrarna och det nationella kulturarvet behandlas av de berörda myndigheterna.
frs · GQ12356 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:356 om konstnärlig utsmyckning av myndigheter har ställt frågan till mig vad jag avser att göra för att öka myndigheternas möjlighet att påverka den konstnärliga utsmyckningen i deras närmiljö. Frågan är föranledd av en diskussion som förts efter att ett konstverk av , tidigare professor vid och en av våra internationellt mest framstående konstnärer , blivit placerat av i entrén till . menar att många blivit illa berörda av verket och att högskolan beslutat att arbeta för att det ska tas bort, men att inte gett dem tillåtelse att flytta verket. Jag delar uppfattning att man ska efterfråga och respektera brukarens uppfattning om de konstverk som ska placeras i den miljö som är en del av deras vardag och jag menar att det är viktigt att finna goda former för samråd så att denna uppfattning på ett lämpligt sätt kanaliseras in i beslutsfattandet. Detta samråd bör präglas av öppenhet från alla parter och en ömsesidig respekt för den speciella kompetens man företräder. Men att man, även med dessa goda förutsättningar, skulle kunna utesluta alla möjligheter till konflikter i ett sammanhang när man diskuterar och beslutar om frågor med koppling till samtidskonsten menar jag är orimligt, om det ens är önskvärt. Som jag har kunnat inhämta från har de vedertagna samrådsformerna iakttagits i detta projekt. är ett mindre projekt utan beställda konstverk där man erbjudits möjligheten att föra samrådsdiskussionen genom att verk placerats under en prövotid. Enligt uppgift kommer det nämnda konstverket, som en följd av den diskussion som har förts mellan företrädare för högskolan och projektledare, inte att få sin placering i efter prövotiden. Enligt min uppfattning visar detta att de arbetsformer som praktiserar innebär att brukaren/mottagaren har ett fullgott inflytande över vilka verk som ska placeras i deras arbetsmiljö. vill jag betona betydelsen av att en verksamhet som Statens konstråds förmår att föra ut även de senaste och kanske mest krävande konstuttrycken i den offentliga miljön. Detta är en uppgift förenad med vissa uppenbara svårigheter, men som jag menar är central för verksamhetens konstnärliga och kulturpolitiska legitimitet. Dessa konstverk kräver noggranna introduktioner och andra former av uppbackning, men de kräver också ett öppet sinne från mottagarhåll, inför det nya och okända. Det är inte alltid det omedelbara intrycket av ett konstverk som blir det bestående, det är inte heller alltid det mest lättillgängliga och begripliga verket som blir det mest betydelsefulla. Det omedelbara motstånd man kan känna inför något hos ett konstverk kan med tiden visa sig vara det som är dess viktigaste kvalitet. Att betydande samtida konstverk ändå kan visa sig olämpliga att placera i vissa miljöer hör självfallet också till denna bild. Jag har fullt förtroende för förmåga att på bästa sätt hantera dessa svåra avvägningar.
frs · GQ12357 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:347 om polissituationen i och 357 om polisens ekonomiska kris fortsätter har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att råda bot på polisbristen i och för att öka säkerheten hos landets medborgare. har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att den vardagliga verksamheten ute i närpolisområdena får tillräckligt med resurser så att man bland annat får råd att anställa de poliser som utbildas vid polishögskolorna. kommer 4000 poliser att utbildas. Syftet är att anställa dessa efter avslutad utbildning. Den ökade utbildningstakten kommer att leda till merkostnader för polisen . Polisens ekonomiska ramar kommer att beredas i samband med den ekonomiska vårpropositionen.
frs · GQ12358 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:358 om godis och läsk med anknytning till narkotika har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa produktion och försäljning av godis och läsk med anknytning till narkotika. Att olika produkter marknadsförs på ett sådant sätt att de ska förknippas med narkotika är ett välkänt problem, även om vi i har varit relativt förskonade. Vi kan tyvärr se kläder med stora cannabisblad, hampaöl och cannabistuggummi, för att ta några exempel. Jag utgår från att dessa produkter inte innehåller några narkotikaklassade produkter. Om så skulle vara fallet är det ju självfallet ett narkotikabrott som ska beivras. Jag delar helt uppfattning att på detta sätt glorifiera och marknadsföra narkotika är upprörande och stötande, men det är svårt att på ett rättssäkert sätt förbjuda en vara som faktiskt inte innehåller några olagliga ämnen. Även att marknadsföra en drogpositiv åsikt omfattas ju av vår grundlagsskyddade yttrandefrihet. Min uppfattning är att detta är ett problem som i första hand ska lösas på andra sätt än genom lagstiftning. Det handlar om att förbättra det drogförebyggande arbetet bland barn och ungdomar. Detta är ett uppdrag som den narkotikapolitiske samordnaren har fått i uppdrag att göra inom ramen för den narkotikahandlingsplan (prop.2001/02:91) som regeringen presenterade . Jag tror dock att den mest effektiva åtgärden är att alla vi som är engagerade i frågan uppmärksammar de företag som bedriver denna typ av marknadsföring och försöker påverka dem att ta bort produkterna ur sortimentet.
frs · GQ12359 · 2003-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:359 om diskriminering av funktionshindrade har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att införa en svensk lagstiftning så att personer med funktionshinder ska kunna leva integrerat och med samma levnadsvillkor som oss andra i samhället. Den svenska handikappolitiken är en del av den generella välfärdspolitiken. Olika reformer med generella och individuella insatser har genomförts för att stärka den enskildes självbestämmande, inflytande och integritet och underlätta delaktighet och jämlikhet. Genom den generella välfärden minskas det utanförskap som ett selektivt system medför @ i synnerhet om det är kopplat till arbete och inkomst. Erfarenheterna från andra länder stöder den uppfattningen. Utbyggnaden och de ökade satsningarna på den offentliga sektorn har och har haft stor betydelse för människor med funktionshinder. Solidariskt finansierat stöd och service har lett till ökade förutsättningar att utforma det egna livet. Trots dessa satsningar så finns det fortfarande allvarliga hinder kvar på vägen mot ett samhälle för alla. I detta sammanhang håller jag med om att den amerikanska ADA-lagstiftningen är en intressant inspirationskälla. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk utredning (dir. 2002:11) med uppdrag att bland annat överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. I uppdraget ingår också att överväga om skydd mot missgynnande av personer med funktionshinder på grund av bristande tillgänglighet bör införas på andra samhällsområden än i arbetslivet och högskolan. I dessa sammanhang, som framgår av utredningsdirektiven, bör kommittén studera lagstiftningen mot diskriminering av funktionshindrade i andra länder, till exempel och . Kommittén ska redovisa uppdraget .
frs · GQ12360 · 2003-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:360 om Tomtebodaskolan har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att försämringar inte kommer att ske i Resurscenter syns verksamhet i i samband med en eventuell flytt till nya lokaler på . Jag delar uppfattning att situationen för synskadade barn med funktionshinder inte får bli sämre. Den måste i stället kontinuerligt förbättras. I syfte att förbättra verksamheten har Tomtebodaskolans och resurscenter slagits ihop till ett gemensamt Resurscenter syn. Resurscentret besitter en unik kompetens inom synområdet, som måste tas till vara så effektivt som möjligt så att den kommer så många elever till godo som möjligt. , som Resurscenter syn är en del av, har som sin ambition att förbättra verksamheten så att situationen för barn, elever och studerande med funktionshinder utvecklas kontinuerligt i en positiv riktning. Även den eventuella flytten från till närheten av i har som syfte att effektivisera och förbättra verksamheten. Inga beslut är dock fattade och många frågor återstår ännu att lösa. Jag anser det vara självklart att i planeringsarbetet lägger stor vikt vid och överväger Resurscenter syns behov och skapar goda möjligheter för Resurscenter syns verksamhet så att försämringar för enskilda barn, elever eller föräldrar inte kommer till stånd.
frs · GQ12361 · 2003-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:361 om humaniora vid har frågat mig vad jag avser att göra för att tillgodose behov av en högskola med kunskapsmässig bredd och djup, till exempel genom att tilldela ytterligare vetenskapsområden samt universitetsstatus. Regeringen satsar under innevarande mandatperiod på en fortsatt utbyggnad av högre utbildning och forskning. Beslut om att tilldela ytterligare högskolor vetenskapsområden och universitetsstatus innebär ett långsiktigt åtagande om resurstillskott. I regeringsförklaringen uttrycktes ambitionen att ytterligare högskolor ska prövas mot högt ställda krav för att utvecklas till universitet. Jag är helt överens med om att fyller en viktig uppgift i regionen. Dessutom har högskolan en stor betydelse för landets samlade högre utbildning. har likt flera andra högskolor genomgått en omfattande expansion . Grundutbildningen och forskningsvolymen har ökat och infrastrukturen har byggts ut. Regeringen har genomfört flera olika satsningar på . tilldelades vetenskapsområdet teknik efter en prövning av . Detta innebär att har rätt att bedriva forskarutbildning och utfärda doktors- och licentiatexamen inom det tekniska området, samt att det statliga anslaget för forskning och forskarutbildning ökat. Till skillnad från vad påstår har regeringen inte avslagit någon ansökan från om humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Sakförhållandet är att självmant drog tillbaka en sådan ansökan 2001. har successivt framgångsrikt byggt upp en omfattande verksamhet och bedriver framför allt inom teknikområdet utbildning och forskning av hög kvalitet. Det är inte aktuellt att tilldela högskolan ytterligare vetenskapsområden eller universitetsstatus.
frs · GQ12362 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:362 om utbyggnad av har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder och arbeta för att utbyggnaden av i delar av län ska komma i gång inom utlovad tid. Regeringen beslutade om tillåtlighet enligt 17kap. för delen mellan Adolfsberg och Lekhyttan på . inledde därefter arbetet med att upprätta en arbetsplan för vägsträckningen. Jag har erfarit att Region räknar med att arbetsplanen ska kunna fastställas , eventuellt . Någon byggstart är därför inte möjlig av rent formella skäl. har regeringens uppdrag att upprätta en nationell väghållningsplan för perioden 2004@2015. I direktivet till är objektet E18 mellan Adolfsberg och Lekhyttan utpekat och ska ingå i planen. förslag till nationell väghållningsplan går ut på remiss. ska planförslaget lämnas till regeringen. I det sammanhanget kommer investeringar i det nationella stamvägnätet att prövas.
frs · GQ12363 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:363 om styrmedel i trafikpolitiken har frågat näringsminister om styrmedel i trafikpolitiken. Så som arbetet är fördelat inom regeringen är det min uppgift att besvara frågan. menar att det rent principiellt är så att kunden ska betala den samhällsekonomiska marginalkostnaden för en resa eller en transport, men att denna princip inte börjat tillämpas . I frågan framhålls att marginalkostnaden för järnvägen troligen är lägre än den genomsnittliga kostnaden, vilket uppges kunna skapa problem för trafikutövarna. Fremling undrar vad näringsministern avser att göra för att resenärer och godskunder ska betala marginalkostnaden för sin transport, oavsett vilket transportslag som väljs. Jag tycker det är viktigt att hålla isär den transportpolitiska principen om kostnadsansvar, som gäller avgifter för att använda infrastruktur, och principen om att långväga persontrafik, liksom godstrafik, ska ske på kommersiella grunder, vilket ger basen för prissättning av enskilda resor och transporter. Kostnadsansvaret innebär att transportpolitiskt motiverade skatter och avgifter som betalas av trafikoperatörer ska motsvara de samhällsekonomiska marginalkostnader som trafiken ger upphov till. Kostnadsansvaret berör förhållandet mellan staten och de operatörer som använder infrastrukturen. Marginalkostnadsprissättning i enlighet med kostnadsansvaret påverkar således endast indirekt priset för en resa eller en transport. Det påverkar priset genom att infrastrukturavgiften är en av de kostnader som operatören, på ett eller annat sätt, måste ta ut av kund. Principen att långväga persontrafik och godstrafik ska ske på kommersiella grunder kräver att operatörer ges frihet att själva sätta priser mot kund. De måste tillåtas ta ut ett pris som innebär att de täcker sina kostnader för att kunna driva verksamheten vidare. Om jag uppfattat Fremling riktigt föreslår han att man endast skulle ta ut marginalkostnaden för exempelvis en tågresa. Det skulle innebära att priset sattes mycket nära noll så länge det fanns en ledig plats i tåget. Marginalkostnaden skulle då bara motsvara kostnader för ytterligare städning, eventuellt slitage på sätet och liknande. Det skulle då krävas kraftig subvention av verksamheten och statlig priskontroll. Staten måste försäkra sig om att de priser som sätts verkligen motsvarar marginalkostnaden. Priset är inte längre en angelägenhet mellan operatör och kund. En annan möjlighet skulle vara att ge operatören ett monopol så att den kan begränsa utbudet och sälja de få biljetter man har till dem som kan betala bäst. Inget av dessa alternativ skulle vara förenligt med de transportpolitiska principer lagt fast och det skulle inte heller vara förenligt med transportpolitikens mål om effektivitet och god transportförsörjning. Regeringen arbetar löpande med att utveckla kostnadsansvaret inom de ramar som lagt fast. Regeringen har däremot inte för avsikt att föreslå någon förändring av kostnadsansvarets grundläggande princip.
frs · GQ12364 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:364 om lokalisering av till har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfte att få lokaliserad till . Regeringen har i många sammanhang markerat att det är rimligt att i sinom tid kan stå värd för en . Det finns ett flertal förslag till nya myndigheter som ligger på EU:s bord. Det är regeringens fasta avsikt att verka för att någon av dessa myndigheter lokaliseras till . Vad gäller delar jag bedömning att på goda grunder kan anses ha särskild kompetens i de frågor myndigheten är tänkt att hantera. utmärker sig i detta avseende. Jag bedömer att också till exempel , med bland annat sin närhet till och den gemensamma europeiska miljöbyrån, ur ett europeiskt perspektiv är en stark svensk kandidatur. Beslut om lokaliseringen av sjösäkerhetsbyrån fattas emellertid inte av mig och mina transportministerkolleger i EU utan hanteras av regeringscheferna i .
frs · GQ12365 · 2003-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:365 om handledare inom VFU har frågat mig vilka åtgärder jag avser att arbeta för i avsikt att lösa problemen med handledarbristen i den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen. Det av befarade bortfallet av utbildningsplatser på i har glädjande nog inte inträffat. Genom intensiva kontakter med kommunföreträdare och skolor i hela har åstadkommit en i sort sett tillfredsställande placering av lärarstudenter i skolverksamhet. Frågan om den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen har uppmärksammats av genom dels en enkät ställd till de lärosäten som bedriver lärarutbildning, dels konferenser med företrädare för kommuner och högskolans lärarutbildning. Såväl enkätsvaren som konferenserna gav vid handen att ett omfattande arbete pågår på många håll i landet med att bygga upp en verksamhetsförlagd del av lärarutbildningen av hög kvalitet. I detta arbete betonas den ömsesidiga nyttan av kontakterna mellan skola och högskola. Det har vidare framkommit att ett ramavtal för att reglera förutsättningar, innehåll och kostnader för den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen är önskvärt från såväl kommun- som högskolehåll. tillsatte en förhandlare med uppdrag att åstadkomma ett nytt avtal mellan staten och kommunerna. Detta avses ersätta det nu gällande avtalet. Uppdraget skulle ha redovisats till men detta kommer att ske senare eftersom vissa frågor återstår att lösa. Mot bakgrund av att förhandlingar i frågan fortfarande pågår avser jag inte att vidta någon ytterligare åtgärd.