frs · GQ12979 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:979 om avhopp från gymnasiet har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att gymnasieelever i allt högre utsträckning ska kunna fullfölja sina gymnasiestudier. Först vill jag korrigera de statistiska uppgifter nämner i sin fråga. Enligt 229 är det av alla elever som började gymnasieskolan 1998 som fick slutbetyg , inte 65,som anger. Motsvarande andel för de elever som började gymnasieskolan , 1995, 1996 och 1997 är 78, 76, 73 och . Jag vill direkt deklarera att jag anser att andelen elever som erhåller slutbetyg från gymnasieskolan måste öka. Variationerna i statistiken från olika år bör dock behandlas med viss försiktighet. Dels infördes behörighetskravet på minst godkända grundskolebetyg i ämnena engelska, matematik och svenska, dels ändrades reglerna /01 för när kursbetyg kan sättas. Det senare medförde en skärpning av reglerna för när slutbetyg kan utfärdas. Båda förändringarna kan vara förklaringen till att andelen elever som fått slutbetyg minskat . Regeringen tar kvalitetsfrågorna i den svenska skolan på högsta allvar. I många avseenden når den svenska utbildningen mycket långt och är ett internationellt föredöme, men jämfört med våra ambitioner måste målet sättas högre. Det är oacceptabelt att elever lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Resurserna till skolan förstärks därför successivt genom riktade anslag till personalförstärkningar som ska användas strategiskt för att fler ungdomar ska nå kunskapsmålen. Men, enbart ökade resurser räcker inte. En stark säkring av kvaliteten krävs också för att alla skolor ska bli bra skolor. Detta ansvar delas av den enskilda skolan och staten. Därför genomför nu regeringen ett kvalitetsprogram för den svenska skolan. Andra viktiga delar i regeringens politik för att nå bättre resultat i gymnasieskolan är resursförstärkningen, renodlingen av uppgifter och skapandet av en ny myndighet för skolutveckling. I frågan berör särskilt problematiken med att många ungdomar väljer att efter gymnasieskolan studera i vuxenutbildning, med ökade kostnader för såväl individ som samhälle som följd. Företeelsen kan delvis relateras till meritvärderingssystemet samt till regelverket för tillträde till högskolan. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare som ska se över och föreslå ändringar i reglerna för tillträde till grundläggande högskoleutbildning (dir. 2003:38). Utgångspunkterna för arbetet ska bland annat vara att uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan och att minska konkurrenskompletteringen. Uppdraget ska redovisas . Betänkandena om en ny skollag och en ny struktur för gymnasieskolan berör också frågor som kommer att få betydelse för gymnasieskolans resultat. 2000 har i enlighet med direktiven lämnat förslag till en struktur för den framtida gymnasieskolan som ska tillgodose såväl individens som samhällets behov och som syftar till att motverka avhopp bland elever med utländsk bakgrund. Betänkandet Åtta vägar till kunskap @ en ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120) remissbehandlas . Detsamma gäller en promemoria från en arbetsgrupp inom som behandlar ökade möjligheter för elever att följa undervisningen på programinriktat nationellt program. Jag kommer att ta slutgiltig ställning till dessa förslag först när remissbehandlingen är avslutad. Regeringen avser att återkomma till med en proposition om gymnasieskolan .