ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12140 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:140 om Norrbotniabanan som särskilt prioriterat infrastrukturprojekt har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att Norrbotniabanan ska bli ett prioriterat infrastrukturprojekt i EU. har presenterat sitt förslag till revidering av riktlinjerna för de transeuropeiska transportnäten, TEN-T. I kommissionens förslag finns sammanlagt 29 prioriterade projekt i 25 länder. Som underlag till den nya listan över prioriterade projekt har kommissionen haft bland annat rekommendationen från den högnivågrupp som analyserat medlemsländernas och kandidatländernas förslag på prioriterade projekt. förslag till högnivågruppen avseende projekt i omfattade Nordiska triangeln, Sjömotorvägar på och Haparandabanan. Planeringen i för en eventuell Norrbotniabana är inte tillräckligt långt gången och det finns inte något formellt beslut eller finansiellt åtagande i att bygga Norrbotniabanan inom den period som riktlinjerna omfattar. kan därför inte föreslå att projektet ska prioriteras i TEN-T. Däremot finns Haparandabanan med i förslag till framtidsplan. Högnivågruppen fann att Haparandabanan inte uppfyllde alla urvalskriterier för att vara ett prioriterat projekt. Kommissionen har gjort samma bedömning. Järnvägarna längs med ingår redan i TEN-nätet. Kommissionen har inte föreslagit några ändringar av nätets omfattning. Frågan om Haparandabanan ska vara ett prioriterat projekt kommer att drivas vidare i rådsarbetet.
frs · GR12141 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:141 om strejkrätten har frågat mig om jag avser att ta något initiativ när det gäller att värna strejkrätten inom ramen för EU-samarbetet. Det mål som hänvisar till i sin fråga, det så kallade Torlinemålet hör till de mål som rör olika internationella konventioner om domstols behörighet och lagvalsfrågor. I detta fall har regeringen inkommit med skriftligt yttrande i målet och dessutom varit närvarande vid förhandlingen. Regeringen har hävdat att tvisten ska avgöras i . Även om generaladvokaten nu har kommit med sitt förslag till avgörande vet vi ännu inte vad slutligen kommer fram till. Regeringen arbetar för att fackliga rättigheter såsom strejkrätten ska respekteras i EU-arbetet. Ett exempel rör just frågor om internationella konventioner. Det har inletts ett arbete med att omvandla Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser till ett gemenskapsinstrument och eventuellt kommer det också att ske en revidering. Kommissionen har även lämnat förslag till en ny förordning om tillämplig lag för utomobligatoriska förpliktelser (II). Regeringen har för avsikt att i möjligaste mån se till att frågor av arbetsrättslig karaktär diskuteras och bevakas i arbetet. Även i regeringskonferensen driver regeringen frågor av denna art. Ett exempel är förslaget om den femte friheten, det vill säga, att en rätt att vidta gränsöverskridande sympatiåtgärder ska införas i fördraget. En annan fråga som också diskuteras är att EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna ska införas som en egen del i det nya fördraget och därmed få bindande karaktär. Stadgan, som uppställer ett skydd för bland annat förhandlingsrätt och kollektiva åtgärder, ska iakttas av såväl unionens institutioner och organ som av medlemsstaterna vid tillämpning av unionsrätten. Det är olyckligt att strejkrätten i vissa situationer kan ifrågasättas. Jag delar uppfattning om att strejkrätten är en grundbult i det svenska kollektivavtalssystemet och jag har inte för avsikt att stillatigande låta detta system hotas eller försvagas.
frs · GR1215 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:15 om biltullar har frågat infrastrukturministern om hon avser att fullfölja regeringens planer på införandet av trängselavgifter i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. anför att invånarna i tolv av länets kommuner har getts möjlighet att säga sin åsikt i rådgivande folkomröstningar. Han anför vidare att 81,av de röstande säger nej till trängselavgifter och 15,säger ja. I budgetpropositionen , som lämnades till , anges bland annat följande. Regeringens ambition är att försöket med trängselskatt i stad ska genomföras enligt uppsatt tidsplan. Regeringen avser, såsom aviserats i vårpropositionen 2003, att bistå försöket och medverka till att det fullföljs, bland annat vad gäller uppbyggnaden av uppbördssystemet och förstärkning av kollektivtrafiken.
frs · GR1216 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:16 om utländska beskickningars respekt för grundlag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det kinesiska generalkonsulatet i ska respektera vår grundlag inklusive yttrandefriheten. Enligt artikel 41 Wienkonvention om diplomatiska förbindelser (SÖ 1967:1) och artikel55 Wienkonvention om konsulära förbindelser (SÖ 1974:10) är alla som åtnjuter privilegier och immunitet, däribland generalkonsul i , skyldiga att följa svenska lagar och förordningar om detta ej inkräktar på deras privilegier och immunitet. De utländska ambassaderna och vissa konsulat i har fått en pärm iordningställd av UD med praktisk information och upplysningar om olika regler av intresse för dem, till exempel om friheten att anordna och delta i demonstration på allmän plats enligt 2kap1§ regeringsformen. Departementet har vid samtal med utländska diplomater, bland annat med de kinesiska i samband med falungongmanifestationer i närheten av deras ambassad, hänvisat till och erinrat om denna del av yttrandefriheten. anordnade UD ett seminarium för de utländska beskickningscheferna som behandlade ambassadernas kontakter med svenska massmedier och under vilka förutsättningar svenska medier arbetar. En utländsk generalkonsul har emellertid, liksom företrädare för falungongrörelsen och andra i landet, rätt att uttrycka en åsikt. Det framgår av artikel5 i om konsulära förbindelser att de konsulära uppgifterna bland annat består i att skydda den sändande statens intressen i den mottagande staten inom de av folkrätten medgivna gränserna. Den lydelsen torde innebära en relativt stor frihet för ett utländskt konsulat att till exempel bedriva opinionsbildning i värdlandet på ett sätt som konsulatet finner förenligt med det egna landets intressen. är det dock också en konsulär uppgift att främja förbindelserna mellan i detta fall och på olika områden. Min avsikt är att tillse att utländska beskickningar, bland andra den kinesiska, som är överordnad generalkonsulatet i , även i fortsättningen erinras om svensk lagstiftning, inte minst den grundlagsfästa yttrandefriheten.
frs · GR1217 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:17 om DNA-teknik i brottsbekämpningen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärd för att öka möjligheterna att använda DNA-tekniken i brottsbekämpningen. DNA-analys kan användas både som ett hjälpmedel under utredning om ett brott och som bevis i rättegång. Analysresultaten ger ofta en god hjälp i utredningsarbetet och tillmäts som regel stort värde i bevishänseende. Den som är skäligen misstänkt för ett brott som kan leda till fängelse får kroppsbesiktigas, vilket bland annat innefattar sådan provtagning som behövs för att göra en DNA-analys. Analysen kan sedan användas i brottsutredningen. För att förbättra möjligheterna att utreda brott infördes bestämmelser som ger polisen möjlighet att föra två register som innehåller resultat från DNA-analys. Det ena är som innehåller uppgifter om personer som har dömts för brott. Det andra är spårregistret som innehåller uppgifter om DNA-analyser som gjorts under utredning av brott och som inte kan hänföras till en identifierbar person. När det gäller ansåg både regering och riksdag att registrering bör begränsas till brott som erfarenhetsmässigt medför risk för återfall och där DNA-tekniken har betydelse för att få fram uppgifter om att en person befunnit sig på en viss plats. Detta ansågs framför allt vara fallet med brott mot en persons liv eller hälsa, personliga integritet eller säkerhet. När det gäller kravet på brottets svårhetsgrad ansåg regering och riksdag att det bör röra sig om brott som allmänt bedöms allvarliga. Det kravet ansågs bli uppfyllt om brottet kan leda till fängelse. Enligt finns det cirka 2500 personer i och det ökar med i genomsnitt 90 personer . Som påpekar föreslog inga ändringar i den gällande lagstiftningen. framförde i sitt remissvar att en person borde få registreras i om han eller hon dömts för ett brott där fängelse ingår i straffskalan. Övriga remissinstanser hade emellertid inga synpunkter på utredningens förslag. Vi arbetar tillbaka med utredningens förslag och remissvaren. Dessutom har Beredningen för rättsväsendets utveckling gjort en översyn av polisens arbetsmetoder för att förhindra, avslöja och utreda brott samt lämnat förslag som syftar till att öka effektiviteten som rättssäkerheten stärks (SOU 2003:74). Betänkandet kommer att remitteras . I den fortsatta beredningen av dessa förslag anser jag det självklart att vi också undersöker vilka åtgärder som behöver vidtas för att ytterligare förbättra möjligheterna att använda DNA-teknik i brottsbekämpningen. När det gäller att införa nya regler om tvångsåtgärder är det dock viktigt att de inte blir ett hastverk. Det krävs alltid att vi gör en noggrann avvägning mellan intresset av effektiva brottsutredningar och skyddet för den personliga integriteten.
frs · GR1218 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:18 om det grova våldet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att man ska kunna förebygga och stoppa oprovocerat grovt våld. tar särskilt upp sådant våld som har samband med en psykisk störning hos gärningsmannen. Våld har både omedelbara och långsiktiga konsekvenser för den som drabbas. Men konsekvenserna sträcker sig också bortom de direkt drabbade. Våldet skapar otrygghet och försämrar det sociala klimatet i samhället. Det är därför nödvändigt att förebygga och på alla sätt bekämpa våldsbrottsligheten samt att ge stöd till dem som drabbas. Regeringen gör en stor satsning på polisen. Den innebär att antalet poliser nu ökar . Målsättningen är att 4000 nya poliser ska utbildas under den innevarande mandatperioden. Polisens förebyggande arbete har dessutom i allt större utsträckning inriktats mot vissa personer, till exempel återfallsbrottslingar, i stället för som tidigare mot tider och platser med hög risk för brottslig verksamhet. Flera pågående lagstiftningsprojekt inom syftar till att förbättra bland annat polisens möjligheter att bekämpa våldsbrott. har lämnat ett förslag som innebär viss utökning av möjligheterna att använda kameraövervakning i brottsförebyggande syfte. Vidare undersöks vilka åtgärder som behöver vidtas för att ytterligare förbättra möjligheterna att använda DNA-teknik i brottsbekämpningen. Arbete pågår också med att se över vissa frågor på vapenlagstiftningens område, bland annat omfattningen av läkares anmälningsskyldighet när den som vårdas för psykisk störning bedöms vara olämplig att inneha skjutvapen. Även regelverket för ordningsvakter och väktare är föremål för översyn. För att bland annat förhindra våld i nattlivet arbetar departementet med förslag om att polis och ordningsvakter ska ha ett närmare samarbete och om att det ska införas ett krav på auktorisation för företag som tillhandahåller så kallade entrévärdar till exempelvis nattklubbar. Förslagen kommer att presenteras . Statsministern har i regeringsförklaringen tydligt uttalat att människor som är i behov av psykiatrisk vård ska få sådan vård och att den psykiatriska vården måste förstärkas. Regeringen kommer därför att tillsätta en särskild psykiatrisamordnare som löpande ska ge förslag till regeringen. Syftet är att utveckla psykiatrins former, förbättra samverkan mellan kommuner, landsting och myndigheter samt att pröva frågan om psykiatrins resurser. pågår även beredningsarbetet med betänkande Psykisk störning, brott och ansvar. Betänkandet rör omhändertagandet av och påföljder för psykiskt störda personer som har begått brott.
frs · GR1219 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:19 om olika momsnivåer i olika regioner har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att myndigheternas bedömning av momssatser för småföretagare sker på lika villkor i hela landet. Jag kan först konstatera att den mervärdesskattesats som skattemyndigheten ska tillämpa på en viss försäljning inte är beroende av om säljaren är en småföretagare eller annan företagare och inte heller av i vilken region i försäljningen sker. Ett återkommande problem för både företagare och skattemyndigheter är emellertid de avgränsningssvårigheter som uppkommer då närliggande varor och tjänster är belagda med olika skattesatser. Jag delar helt åsikt om att det är viktigt för alla företagare att på förhand få klara besked om vilka regler som gäller. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet bland annat i syfte att begränsa avgränsningsproblemen. Uppdraget ska redovisas . Ett delbetänkande ska lämnas . Jag avser således inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av den ställda frågan.
frs · GR1220 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:20 om orimliga miljösanktionsavgifter har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att åstadkomma rimligare sanktioner. Som bakgrund till frågan har anfört att butiker som säljer enstaka varor i strid med gällande bestämmelser kan åläggas att betala höga miljösanktionsavgifter. För att upprätthålla skyddet för människors hälsa och miljön är det viktigt med regler som medför att konsumenter får kännedom om hälsofarliga varor och produkter. Naturligtvis måste dock sanktionerna för överträdelser av dessa regler vara rimliga. Det lägsta beloppet för miljösanktionsavgifter har sänkts från 5000kr till 1000kr. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att göra en översyn av bilagan till förordningen om miljösanktionsavgifter och lämna förslag till ändringar. Detta arbete bedrivs i två etapper. ska inledningsvis lämna förslag till ändringar av beloppen för miljösanktionsavgifter i avsikt att anpassa dessa till den av beslutade sänkningen. I den andra etappen ska en utvärdering göras av vilka överträdelser som enligt bedömning motiverar miljösanktionsavgift och vilka som inte gör det. Regeringen har således redan vidtagit åtgärder för att åstadkomma en anpassning av miljösanktionsavgifterna.
frs · GR1221 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:21 om miljöinspektörernas uppgifter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att miljökontorets tjänstemän kan besöka och ge råd och hjälp till företag utan att vara skyldiga att anmäla dem. Det är viktigt att inledningsvis framhålla att det givetvis är mycket viktigt med ett gott samarbete mellan tillsynsmyndigheter och verksamhetsutövare och det är min uppfattning att detta gynnar alla inblandade. ska genom rådgivning, information och liknande verksamhet skapa förutsättningar för att balkens ändamål ska kunna tillgodoses. En viktig del av arbetet med att säkerställa att bestämmelser följs ska dock utföras av verksamhetsutövarna själva. Bestämmelser om egenkontroll gäller alla som bedriver verksamhet eller vidtar åtgärder inom hela tillämpningsområde. Enligt tillsynsbestämmelserna i ska tillsynsmyndigheterna även kontrollera efterlevnaden av samt de föreskrifter, domar och andra beslut som har meddelats med stöd av balken samt vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse. En av tillsynsmyndigheternas arbetsuppgifter är att besluta om miljösanktionsavgift. Detta ska skiljas från skyldigheten att anmäla överträdelse till polis- eller åklagarmyndighet om det finns misstanke om brott, den så kallade anmälningsplikten. Anmälningsplikten är obligatorisk eftersom det inte är en uppgift för tillsynsmyndigheterna att avgöra straffrättsliga frågor. För att besluta om miljösanktionsavgift räcker det att man kan konstatera att en tillämplig miljöregel har överträtts. Man behöver inte visa att det bakom överträdelsen har begåtts någon straffbar gärning. Syftet med miljösanktionsavgifter är att öka den allmänna noggrannheten vid bedrivandet av näringsverksamhet. Miljösanktionsavgift ska dock inte tas ut om det är uppenbart oskäligt. har således både en kontrollerande och en rådgivande funktion och om företagen inte själva kontaktar tillsynsmyndigheten så kvarstår ändå tillsynsmyndighetens skyldighet att genom övervakning och kontroll ingripa på andra sätt. De av regering och riksdag fastställda uppgifterna för landets tillsynsmyndigheter har utformats för att åstadkomma en lämplig avvägning mellan kontroll och rådgivning.
frs · GR1223 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:23 om försvarets personkontroll har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de framkomna uppgifterna om att det svenska försvaret har anställda och värnpliktiga som är dömda för brott som våldtäkt, grov misshandel och brott mot rikets säkerhet. Jag vill först och främst framhålla att jag tar de uppgifter som framkommit på största allvar. Försvarsmakten ska vara en modern och jämlik arbetsplats. Vi ställer höga krav på dem som arbetar där. Ett sådant krav är att personalen säkerhetsprövas innan den anställs. Säkerhetsprövningen ska klarlägga om personen kan antas vara pålitlig ur säkerhetssynpunkt. Med stöd av bestämmelserna i säkerhetsskyddslagen (1996:627) ska därför genomföra en registerkontroll av de personer som Försvarsmakten har för avsikt att anställa. Registerkontrollen innebär att uppgifter bland annat hämtas från polisens belastnings- och misstankeregister. Den personal som är placerad i de högsta säkerhetsklasserna genomgår dessutom en förnyad registerkontroll senast eller så fort personen byter befattning eller tjänsteställe. All personal som är placerad i säkerhetsklass ska dessutom följas upp genom en så kallad spontanuppföljning genom försorg. Den genomförs numera automatiserat och sker till skillnad från den period som granskats. I övrigt ska ny kontroll göras när det finns särskild anledning för det. Om det vid någon av de ovan nämnda kontrollerna framkommer uppgifter om brott är det en särskild nämnd () som har att pröva om uppgiften ska lämnas ut till Försvarsmakten. Det är viktigt att understryka att uppgiften endast får lämnas ut om den kan antas ha betydelse för prövningen av den kontrollerades pålitlighet ur säkerhetssynpunkt. Vi har alltså tydliga rutiner för att kunna kontrollera anställda inom Försvarsmakten från säkerhetssynpunkt. Registerkontrollen innebär emellertid inte att Försvarsmakten får ett komplett underlag för att kunna bedöma en officers allmänna lämplighet. Den samlade bedömningen måste Försvarsmakten själv göra. genomför även en viss begränsad kontroll mot polisens register av alla mönstrande. Denna kontroll består i att uppgifter inhämtas från belastningsregistret enligt bestämmelserna i förordningen (1999: 1134) om belastningsregister. Det rör sig då bland annat om misshandelsbrott, våldtäktsbrott, stöldbrott eller brott mot vapenlagen (1996:67) har begåtts av den mönstrande. Därutöver kan även dessa personer i vissa fall, om de avses skrivas in mot säkerhetsklassade befattningar, bli föremål för en mer omfattande registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen genom försorg. Med anledning av BRÅ:s statistikuppgifter om brottslighet i officerskåren har Försvarsmakten inlett ett arbete med att undersöka vilka åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa att de personer som anställs och arbetar inom försvaret uppfyller de höga krav som måste ställas både vad gäller allmän lämplighet och ur säkerhetshänseende. Jag kommer noga att följa detta arbete. Enligt min mening är det vid bedömningen av vilka åtgärder som behöver vidtas, också viktigt att man har i åtanke att man ska kunna ha sonat sitt brott.
frs · GR1224 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:22 om Rett Center och 24 om statlig finansiering av Rett Center har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att garantera Rett Center långsiktig statlig finansiering och har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att garantera Rett Center den utlovade långsiktiga statliga finansieringen. Då frågorna berör samma frågeställning, nämligen den om långsiktig finansiering av Rett Center, och ska besvaras , lämnar jag härmed detta samlade svar. Det är landstingen som ansvarar för vårdens finansiering och organisation. har givetvis staten intresse av att bra verksamheter av rikskaraktär inte upphör. Rett Center kom till stånd med hjälp av ett statligt stimulansbidrag för små och mindre kända handikappgrupper. Därefter subventionerades verksamheten under perioden 1997@2000 av . För att underlätta en smidig övergång till självfinansiering av verksamheten kom staten och , i den så kallade Dagmaröverenskommelsen , överens om att ett övergångsbidrag på skulle utbetalas . Rett Center har dock inte lyckats skapa ett sådant patientunderlag att verksamheten kunnat bli självbärande. Det är möjligt att detta hänger samman med eventuella brister i de nuvarande formerna för samordning av den högspecialiserade vården. Detta är en av de saker som regeringen avser att få belyst inom ramen för det projekt för översyn av den högspecialiserade vården som startades (S 2002:D). I avvaktan på resultatet av denna översyn kom staten och , i Dagmaröverenskommelsen för , överens om att fortsätta stödja verksamheten vid Rett Center med . Det är först efter det att översynen av den högspecialiserade vården är klar som regeringen har det underlag som krävs för att kunna ta slutgiltig ställning till samordningen och finansieringen av nationella specialistcentra. I avvaktan på detta underlag har regeringen för avsikt att stödja verksamheten vid Rett Center med Dagmarmedel.
frs · GR1225 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:25 om samarbetet stat och kommun om nationella kulturarv har med utgångspunkt i ett ärende som rör Lagerhuset i frågat mig om jag avser att driva på så att beslutsgång och verkställighet går snabbare i ärendehantering. Alla typer av ärenden, inklusive det nu aktuella, ska självfallet handläggas så snabbt som möjligt. Det är emellertid viktigt att varje ärende bereds så att det finns ett tillfredsställande underlag innan beslut kan fattas. I vissa ärenden krävs ett omfattande beredningsarbete, vilket påverkar handläggningstidens längd. Det kan exempelvis finnas behov av kompletterande handlingar från ingivare eller andra och överläggningar mellan departementen. Min strävan är givetvis att alla ärenden avgörs så snabbt som är möjligt med hänsyn till omständigheterna i varje enskilt fall. Beträffande Lagerhuset i kan jag inte föregripa den beredning som pågår genom att yttra mig om detta särskilda ärende.