ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11303 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:303 av () till socialminister om dödsfall efter oväntat hjärtstopp på sjukhus har räknat ut att dör 650 personer i onödan efter ett oväntat hjärtstopp på sjukhus. Otillräcklig utrustning och försämrad utbildning av vårdpersonal anges som tänkbara orsaker. Det får anses som oacceptabelt att människor som vårdas på ett sjukhus i inte får adekvat hjälp. Av de 4680 människor som avlider på sjukhus efter oväntat hjärtstopp hade 650 kunnat räddas. Efter Cardiologföreningens rapport väcks en känsla av att patienter kan känna sig säkra på svenska sjukhus. Med anledning av ovanstående så vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra det stora antalet dödsfall efter oväntat hjärtstopp på sjukhus?
fr · GR11304 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:304 av () till statsrådet om omvandling av kontorslokaler till bostäder I ökar bostadsbristen på många platser som många kontorslokaler står tomma. Detta eftersom kontorsmarknaden i princip är mättad. Det finns åtskilliga kvadratmeter kontorsyta som skulle kunna omvandlas till bostadsyta. Detta är även ett sätt att lösa den alarmerande bristen på studentbostäder. Alla borde tjäna på detta. Fastighetsägarna får sina lokaler uthyrda och bostadsbristen minskar. För att få fart på denna process så borde initiativ tas för att informera och påverka fastighetsägare med tomma kontorslokaler att omvandla dem till bostäder. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till bostadsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inspirera till att tomma kontorslokaler ändras till bostäder?
fr · GR11305 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:305 av () till näringsminister om förtroendet för Systembolaget Systembolagets försäljningsmonopol är ett av de viktigaste instrumenten i den solidariska alkoholpolitiken. Strikta regler om vem butikerna får sälja till, samt att företaget förväntas agera utan egentligt vinstintresse ska bidra till att minska åtkomligheten av alkohol för unga och personer med missbruksproblem samt motverka langning. Vid inträde i Europeiska unionen blev det, efter förhandlingar, möjligt att bevara Systembolaget som ett kraftfullt inslag i svensk alkoholpolitik. Ska även kunna bedriva en solidarisk alkoholpolitik är förtroendet för Systembolaget och det sätt bolaget agerar på i en monopolsituation av stor vikt. Särskilt gäller detta i förhållande till Europeiska unionen och möjligheten att behålla de särbestämmelser för försäljning av alkohol som framförhandlades i samband med inträde i EU. Den senaste tidens utredningar om systematiska och omfattande mutbrott inom Systembolaget har allvarligt skadat bolagets förtroende. Återställs inte förtroendet för Systembolaget är dess ställning som en grundläggande del i svensk alkoholpolitik hotad. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att återskapa förtroendet för Systembolaget?
fr · GR11306 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:306 av () till utbildningsminister om brist på yrkeslärare Lärarbristen är ett stort problem och problemen tenderar till att bli större för varje läsår som passerar. Särskilt allvarlig är situationen för yrkeslärarna enligt lägesbedömning . kommer det att behövas utexamineras drygt 8000 yrkeslärare för att nå full behörighet. har dock endast 1500 yrkeslärare utexaminerats och trenden är nedåtgående. Antalet utexaminerade yrkeslärare har mer än halverats jämfört med läget . Utöver detta krävs det omfattande yrkeserfarenhet för att få tillträde till yrkeslärarutbildningen. Detta kan avskräcka en hel del studenter som medelåldern för lärarkåren höjs. Den ekonomiska situationen försvåras också eftersom tiden att betala tillbaka studielånet förkortas liksom att många vid denna ålder kanske har bildat familj och har svårare att leva på studielån. Det är helt uppenbart att något måste göras för att öka attraktiviteten för yrkeslärarutbildningen. En uppvärdering av de praktiska ämnena samt införandet av ett lärlingsprogram skulle kunna vara vägar att nå det målet. Kanske också undersöka möjligheterna att lätta på reglerna för att få tillträde till utbildningen. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till utbildningsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att höja attraktiviteten för yrkeslärarutbildningen?
fr · GR11307 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:307 av () till utrikesminister om särställning för kyrkor i EU I framtidskonventets förslag, artikel 51, kan vi läsa om kyrkor och andra religiösa och konfessionslösa organisationers ställning inom unionen. Det framgår av artikeln att unionen respekterar dessa olika organisationer och att en dialog ska upprättas vilket framgår av §3. "Unionen skall även erkänna deras identitet och deras specifika bidrag och upprätthålla en öppen, tydlig och regelbunden dialog med dessa kyrkor och organisationer". , rådgivare åt kommissonens ordförande , menar att kyrkor och religiösa samfund måste bli en del av EU:s beslutsprocess. Weninger talar om att inrätta en egen enhet inom för den religiösa dialogen, andra beskriver det som en koordineringsenhet. Man lyfter fram behovet av ett övergripande direktiv vilket ska definieras som kyrkor och samfund. I den svenska debatten har artikel 51 inte fått den uppmärksamhet som krävs. Vad är regeringens inställning till artikel 51 §3 och det som framkommit om hur man organisatoriskt önskar ge kyrkor och samfund särskild "prövningsrätt" innan kommissionens förslag når de nationella parlamenten? Det finns all anledning att vara oroad. Med hänvisning till det ovan förda resonemanget vill jag därför fråga utrikesministern vilken ståndpunkt regeringen har intagit till artikel 51 §3.
fr · GR11308 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:308 av () till statsrådet om väg 73 "En annan central faktor för tillväxten är infrastruktursatsningar. De slutgiltiga anslagsnivåerna återkommer regeringen till i samband med ekonomiska vårproposition. Men regeringens utgångspunkt är tydlig: stora investeringar ska göras i både vägar och järnvägar. prioriterade investeringsprojekt ska genomföras enligt ursprunglig tidplan. Bland annat måste och väg 73 mellan och påbörjas." Så skriver finansminister på , som budgetpropositionen presenteras. Att väg 73 måste byggas ut hela vägen mellan och är uppenbart. Regeringen har pekat ut detta som en av tre utbyggnader av högsta dignitet i . Men har utrymmet för investeringar krympt högst påtagligt jämfört med den infrastrukturproposition som regeringen fick bifallen av . Så pengarna räcker inte till byggstart utan senareläggs i planering till 2009. Om planeringen är att lita på, kan man lika gärna tidigarelägga exempelvis genom att genomföra ett Public Private Partnership. Mot bakgrund av finansministerns löften, i bland annat , och den prioritet som väg 73 har, vill jag därför fråga statsrådet om hon är beredd att verka för att utbyggnaden av väg 73 startar genom att använda PPP eller lånefinansiering.
fr · GR11309 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:309 av () till statsrådet om sektorsansvar för enskilda vägar Flera rapporter från inland visar att framkomligheten på enskilda vägar snart kan vara ett akut problem. I exempelvis kommun har lagt ner sin verksamhet och kan därför inte längre ta entreprenaduppdraget att ploga och sanda enskilda vägar. Och det entreprenadföretag som tagit över ansvaret från för de statliga vägarna kan av tidsskäl inte heller åta sig uppdraget. I kommun är problematiken liknande. "har inte tid att underhålla de enskilda byvägarna, vilket gör att bland annat hemtjänst och skolbussar har svårt att ta sig fram", rapporterar . "hinner inte med alla enskilda vägar" och det finns inga privata företag som kan ta uppdraget att ploga det utspridda vägnät som binds samman endast av de allmänna vägarna. Följden blir att mil efter mil av enskilda vägar kommer att bli oplogade! För enskilda individer får det förödande konsekvenser. Barn får svårt att ta sig till skolorna. Vuxna får svårt att ta sig till sina arbeten. kommer inte fram till de äldre som bor efter vägarna. Postgång och andra servicefunktioner, liksom näringslivstransporter och utryckningsfordon, blir också lidande. I sektorsansvar för vägtransportsystemet ingår även de enskilda vägarna (med eller utan statsbidrag). Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att ska leva upp till sitt sektorsansvar och därmed säkerställa framkomlighet även på det enskilda vägnätet?
fr · GR11310 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:310 av () till statsrådet om bredband Regeringen har tydligt angivit att tillväxtpolitiken i är en viktig uppgift detta år. En innovationsstrategi ska utarbetas. har förutsättningar att bli kommersiellt världsledande i att bygga ut och använda bredbandstekniken. Teknologin är dock inte färdig för att realisera denna vision och tjänsterna är ännu inte utvecklade. Därför behövs en fortsatt FoU-verksamhet och experiment med applikationer under verkliga förhållanden. För att utveckla nätkapaciteten med applikationer och tjänster har därför en statlig testbäddsverksamhet startats. Projektet för Bredbandskommunikation, BBK, genomförs på uppdrag av och . Det utförs av forskningsinstitutet . Testbäddsverksamheten, som startade , har redan nått lovande resultat vad gäller funktion, distribution av tjänster och de första internationella beställningarna till nystartade svenska systemföretag där testbädden fungerat som referens har blivit verklighet. Finansiering är ursprungligen beslutad av för åren 2002@2005, det vill säga . Det anvisade beloppet var , det vill säga . Denna finansiering har bara gått att realisera delvis. Det är väsentligt att regeringen verkar för att testbäddsverksamheten ges en utökad finansiell bas. Vad avser statsrådet att göra för att denna verksamhet ska kunna vidareutvecklas tillsammans med tjänsteföretag, systemleverantörer, apparatleverantörer och institut och universitet?
fr · GR11311 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:311 av () till finansminister om industrins elskatter Enligt uppgifter har krävt att ska ändra sina regler för industrins elskatter. Det handlar om att industrin inte längre får behålla den skattenedsättning som innebär en nästan total befrielse från elskatter. Om detta krav skulle drivas igenom, och industrin erhåller samma elskatter som gäller för hushållsel, skulle detta innebära skattehöjningar på . Eftersom frågan inte är definitivt avgjord vill jag fråga finansministern om vad han avser att vidta för åtgärder för att åstadkomma en lösning som innebär att industrin kan behålla sitt nuvarande undantag.
fr · GR11312 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:312 av () till finansminister om regional fördelning av statens resurser Enligt budgetpropositionen ska samhällsutvecklingen inriktas på att tillvarata och utveckla hela landets resurser och det ska ske främst genom att regionala tillväxtprogram ska tas fram och genomföras i samförstånd och dialog mellan olika aktörer i samhället. Hur det ska gå till och vilka kriterier som ska gälla för detta är dock mindre belyst och förutsättningarna för detta blir inte bättre av att regeringen inte tar fram någon som helst statistik över hur statens resurser fördelas regionalt. togs det fram av SCB på beställning av . Detta talar för att den regionala fördelningen av statens resurser mer eller mindre sker slumpvis och inte ger tillväxtprogrammen den roll den borde ha när medel för infrastruktur, utbildning, forskning med mera ska fördelas. Avsaknaden av regionala nyckeltal för sysselsättningsnivån, utbildningsnivån, med mera gör det också lätt att undvika regionala jämförelser. Talet om att alla ministrar har ett regionalpolitiskt ansvar blir mest tomma ord, när inte regeringen ens förmår att beställa statistik som redovisar hur statens resurser fördelas i ett regionalt perspektiv. En sådan statistik från är kostnadsberäknad till ca , vilket får anses som en liten kostnad för en sådan viktig information. Min fråga till finansminister blir då följande: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att regering och riksdag snabbt ska få tillgång till statistik som visar hur statens resurser fördelas regionalt?
fr · GR11313 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:313 av () till statsrådet om hot mot företagsexpansion genom hinder för arbetskraftsinvandring har utvecklat en ny och framgångsrik metod att behandla gamla betonggolv. Företaget räknar med att ta nya order och växa. Golven slipas och behandlas så de blir blanka och som nya. En av de två personer som kan denna teknik och som företaget bygger sin framtida expansion kring står dock inför att avvisas från . Han har fast arbete och ett speciellt kunnande i stenslipteknik, vilket är grunden för det företag han jobbar i. Även hans fru har arbete i samma firma. Mannen nekas nu uppehållstillstånd av asylskäl, men kan av olika skäl inte återvända för att sedan söka temporärt arbetstillstånd utifrån. Om mannen inte får stanna i stoppas företagets expansion. De bedömer det omöjligt att finna någon med motsvarande kompetens. De kommer heller aldrig att våga anställa någon flykting igen, innan asylprocessen är klar, vilket drabbar möjligheterna till integration i . Det är alltså ännu ett exempel på att regeringen har fel när den hävdar, att reglerna för arbetskraftsinvandring behöver moderniseras först när dagens arbetslösa fått jobb. Det är tvärtom så att dagens regler för arbetskraftsinvandring bidrar till att skapa arbetslöshet bland människor som bor i . I detta fall hindras ett svenskt företags expansion av regeringens föråldrade regler. När avser statsrådet att framlägga förslag om moderniserade regler för arbetskraftsinvandring?
fr · GR11314 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:314 av () till statsrådet om hinder för arbetskraftsinvandring På restaurang i jobbar ett drygt tiotal personer. Hela verksamheten är byggd kring en kock, som är så duktig på det han gör att han format restaurangens inriktning. För är kocken oersättlig, han har ett specialkunnande som de inte haft tidigare och heller inte finner hos någon annan kock. Mannen är så duktig att restaurangägaren är beredd att erbjuda honom delägarskap. Problemet är nu att denne mycket specielle kock inte får stanna i landet. Han har fått avslag av på sin asylansökan. Såsom reglerna får arbetskraftsinvandring nu ser ut måste han lämna landet för att söka temporärt uppehålls- och arbetstillstånd utifrån. Problemet är bara att han är konverterad och den omgivning han kommer ifrån inte ser detta med blida ögon. Avvisas kocken hotas cirka hälften av arbetstillfällena på restaurangen. Det är alltså inte så, som regeringen tidigare hävdat, att reglerna för arbetskraftsinvandring behöver moderniseras först när dagens arbetslösa fått jobb. Det är tvärtom så att dagens regler för arbetskraftsinvandring bidrar till att skapa arbetslöshet bland människor som bor i . I det här fallet står fem till sex jobb på spel. Vad avser statsrådet att göra för att modernisera reglerna för arbetskraftsinvandring?
fr · GR11315 · 2003-11-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:315 av () till utbildningsminister om bidrag till kompletterande skola Många ungdomar behöver en kortare kompletterande utbildning efter gymnasieskolan. Därför är vissa kompletterande utbildningar berättigade till statsbidrag. Förutsättningen är bland annat att utbildningen är av nationellt värde och har lämplig regional placering. I finns ett flertal högskoleutbildningar inom designområdet men endast en kompletterande utbildning inom detta utbildningsområde. Lunds konstskola för konst och design är den enda möjligheten i regionen för dem som vill förbereda sig för högskola och yrkesliv inom konst- och designområdet. Skolan arbetar med gränsöverskridande projekt inom konst, design och rumsgestaltning. Elever på skolan blir berättigade till studiebidrag. Ändå har skolan inte godkänts för statsbidrag, vilket innebär att avgiften uppgår till 39500kr per läsår. Sju skolor med liknande inriktning finns i och i finns tre skolor, alla med statsbidrag. har när det gäller Lunds konstskola inte motiverat avslaget med några brister i skolans kvalitet. Detta är ett exempel på att principerna för statsbidrag till kompletterande skolor är svårbegripliga och därför behöver ses över. En skolhuvudman har enligt min mening rätt att kräva dels tydliga principer och dels klara motiveringar, när det gäller beslut om statsbidrag. Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att klargöra principerna och eventuellt ompröva direktiven beträffande statsbidrag till och till andra kompletterande skolor?
fr · GR11316 · 2003-11-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:316 av () till justitieminister om möjligheter för företagare att teckna försäkring "Vi kan nog inte hitta några nytäckningar av försäkringar. Vi kan inte bedriva verksamheten om vi inte får försäkringar. Konsekvensen blir att vi flyttar till andra orter där det finns poliser," säger en ägare till ett par radio- och i och . Den polisiära verksamheten och den trygghet den ska ge, att lagar och regler efterföljs, är en av statens grundläggande uppgifter. Trots det känner sig många kommuner och egna företagare tvingade att hyra väktare för att garantera en grundläggande säkerhet för kommuninvånarna och för sina verksamheter. sjunger tillväxtens lov och arbetar för att minska sjukskrivningarna samt se över skatter och regleringar i breda samtal. Att handlare flyttar på grund av få poliser och bristande säkerhet, som i exemplet ovan, har tillväxthämmande effekter på små orter. Funderar justitieministern över hur polisen genom sitt arbete kan bidra till bättre villkor för företagare, så som trygghet mot brott och möjlighet att teckna försäkringar, för att stärka tillväxten? Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att öka tryggheten och säkerheten för handel och övriga näringslivet generellt, och på landsbygden speciellt, så att de ska kunna teckna försäkringar för sin verksamhet?
fr · GR11317 · 2003-11-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:317 av () till justitieminister om sekretesslagen och rattfylleribrott Rattfylleribrotten och skadorna till följd av rattfylleriet ökar. För att vända utvecklingen är det avgörande att alla samhällskrafter kan verka i en och samma riktning och att lagstiftning inte tillåts försvåra trafiksäkerhetsarbetet. Det gör sekretesslagen. Sekretessen hindrar personal inom sjukvården att kontakta polis med såväl misstankar om begångna rattfylleribrott, som med uppgifter om pågående rattfylleribrott. Sjukvårdspersonal har uttryckt stor otillfredsställelse över att de inte kan slå larm när berusade patienter efter en mindre vårdinsats lämnar vårdinrättningen bakom ratten på en bil. Kontakter med och har visat på en osäkerhet om huruvida bestämmelser om underlåtenhet att anmäla brott som är å färde åsidosätter sekretesslagen i dessa situationer. Denna osäkerhet gör att chefer inom vården uppmanar anställda att inte kontakta polis. En allmän översyn av sekretesslagen pågår. Bland annat undersöks om det för några fall finns skäl att vidga möjligheten att lämna ut uppgifter om ett brott från sjukvården till polisen. Direktiv till en ny utredning om åtgärder mot rattfylleribrott utarbetas enligt uppgift inom . Dessa utredningar erbjuder en möjlighet att närmare se över de regler som möjliggör för berusade personer att framför ögonen på sjukvårdspersonal utsätta sig själva och sina medmänniskor för mycket stor fara. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att inte sekretesslagen ska utgöra ett hinder för förhindrande av pågående rattfylleribrott?
fr · GR11318 · 2003-11-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:318 av i (s) till försvarsminister om försvarets helikoptrar och flygpersonalens utrustning Den tragiska olyckan utanför , där en helikopter av typ Superpuma kraschade, gör det nödvändigt att väcka frågor kring helikopterns utrustning. kraschade en helikopter av samma typ i @ också då med dödsfall som följd. Efter den olyckan konstaterade () i sin utredning att Superpuman hade flera tekniska brister. Bland annat saknades inspelning av kommunikation och manövrering ombord, utrustning att registrera flygdata och upptäcka hinder nära helikoptern. SHK påpekade att majoriteten av militära Superpumor i andra länder har denna typ av utrustning. Försvaret lovade att åtgärda bristerna efter SHK:s utredning, dock kan vi konstatera att detta inte har gjorts @ utrustningen fanns till exempel inte på den helikopter som förolyckades . Beställningen ligger hos FMV, men är inte levererad. Dessutom har flygpersonal begärt att få signalfärgade dräkter som är lättare att upptäcka vid olycka. Enligt Försvarsmakten används dock gröna dräkter utan reflexer på grund av att de lämpar sig bäst i krig. Hur avser ministern att verka för att bristerna på försvarets helikoptrar samt flygpersonalens utrustning åtgärdas?
fr · GR11319 · 2003-11-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:319 av () till statsrådet om Rikstrafiken Statskontoret har i rapporten @ liten myndighet med stort uppdrag (2003:25) utvärderat Rikstrafikens verksamhet och organisation mot bakgrund av de tranportpolitiska målen och de syften med myndigheten som angavs transportpolitiska beslut. Ett antal av slutsatserna i rapporten är häpnadsväckande. Bland annat konstateras att regeringen inte tillräckligt preciserat Rikstrafikens uppgift samt att tydliga avgränsningar i förhållande till andra aktörer saknas. Rikstrafikens egen styrning bedöms vara otydlig, utvecklings- och samordningsinsatserna samt upphandlingsverksamheten är inte förankrade i tydliga operativa och kommunicerade mål och en samlad strategi. Vidare konstateras brister i planeringen och samverkan med de kommersiella aktörerna och en risk att Rikstrafiken inte identifierat rätt sorts trafik för upphandling. I vissa fall har Rikstrafiken konkurrerat direkt eller delvis med kommersiell trafik, vilket innebär en risk för undanträngning av kommersiellt möjliga trafikupplägg. Sammanfattningsvis finns det mycket i rapporten som tyder på att skattebetalarnas pengar används på ett tveksamt sätt. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av Statskontorets rapport om Rikstrafiken?
fr · GR11320 · 2003-11-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:320 av () till statsrådet om nya fenomen på arbetsmarknaden Diskussionen om svartarbete har återigen blivit aktuell. Den har dock fått en liten annan vinkel än tidigare då ett helt nytt fenomen har blivit allt vanligare inom vissa branscher på arbetsmarknaden. Detta nya fenomen är att utländska medborgare lockas hit av oseriösa bemanningsföretag. De uppger sig för att vara egna företagare och kan ofta uppvisa F-skattesedel. De har då kommit till landet legalt men i och med att de inte är anställda utan företagare så kan de dumpa lönerna och på så sätt sätta arbetsmarknadens regler ut spel. Detta har blivit ett stort problem som både skapar minskade skatteintäkter men som framför allt medför oerhört stora problem på arbetsmarknaden. Min åsikt är att problemet inte ligger i att människor kommer hit och jobbar utan snarare bottnar i att vissa arbetsgivare inte följer arbetsmiljölagarna och kollektivavtalen. Om inga åtgärder vidtas så kan arbetsmarknaden och den svenska skattemoralen snart vara hotad. Detta leder också till en snedvridning på marknaden som i förlängningen kommer att leda till att de seriösa aktörerna slås ut. Problemet kommer också att bli än mer aktuellt i och med utvidgningen av EU som äger rum . I och med utvidgningen så kommer också rörligheten för företag och människor att öka. Detta riskerar leda till att det blir ännu svårare att få kontroll på den uppkomna situationen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att få bukt med det ovan beskrivna problemet och de förändringar som sker ?