ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121008 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1007 om validering av yrkesutbildningen och 1008 om yrkesutbildningen har frågat mig vad jag avser att göra för att dels se över reglerna om validering av kvalificerad yrkesutbildning (KY), dels för att trygga framtiden för den kvalificerade yrkesutbildningen. I enlighet med beslut med anledning av förslag i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) har bestämmelserna om behörighet till grundläggande högskoleutbildning ändrats. Ändringarna innebär att kraven på grundläggande och särskild behörighet ska anses uppfyllda också av den som genom olika former av utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig grundläggande högskoleutbildning. Varje högskola ska således göra en individuell bedömning av sökandes reella kunskaper. Genom att införa en bestämmelse om validering av reell kompetens i högskoleförordningen har regeringen tydliggjort universitetens och högskolornas ansvar att pröva om sökande som saknar formell behörighet i realiteten har de kunskaper som krävs. När det gäller möjligheten att tillgodoräkna KY för fortsatta studier inom högskolan, regleras detta i högskoleförordningen. En student har rätt att tillgodoräkna sig annan utbildning än högskoleutbildning, om personen i fråga redan har de kunskaper och färdigheter som i huvudsak svarar mot den utbildning i vilka de är avsedda att tillgodoräknas. Den enskilda högskolan prövar om och i vilken utsträckning tillgodoräkning kan ske. Det är angeläget att högskolan eller medverkar redan vid planeringen av en utbildning för att klargöra sådana möjligheter. I förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning har dessa institutioners roll markerats genom att den ansvarige utbildningsanordnaren är skyldig se till att det finns minst en företrädare för universitet eller högskola i utbildningens ledningsgrupp. Den kvalificerade yrkesutbildningen är en betydelsefull del av utbildningsväsendet och det är positivt att utbildningsformen är efterfrågad av näringslivet. KY är ett viktigt instrument för att öka tillgången på kvalificerad arbetskraft. Verksamheten har haft ett årligt anslag som beräknats motsvara ca 12500 årsstudieplatser. När det gäller utvecklingen är det min uppfattning att den kvalificerade yrkesutbildningen ska anpassas för att möta de behov som finns i arbetslivet. En ökning av utrymmet kan ske i den takt som kraven på kvalitet i utbildningarna kan tillgodoses och det statsfinansiella läget medger. har i den utgivna skrivelsen Validering m.m. @ fortsatt utveckling av vuxnas lärande (DS 2003:23) pekat på möjligheten att vissa påbyggnadsutbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen utvecklas och förs över till den kvalificerade yrkesutbildningen . Skrivelsen har skickats ut på remiss. Regeringen avser att återkomma till frågan i budgetpropositionen .
frs · GQ121009 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1009 om Postens slopande av frankoetiketter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta mot bakgrund av att fattat beslut om att avveckla systemet med en särskild rabattform, så kallade frankoetiketter, för författare och förlag inom kultur-, bok- och musikbranschen. Postens rabatt, genom de så kallade frankoetiketterna, infördes som en övergångslösning i anknytning till att det så kallade trycksaksportot togs bort. Försäljningen av frankoetiketter upphör . För att skapa rimlig tid för kunderna att hantera detta kommer redan inköpta etiketter att kunna användas fram till och med . Bakgrunden till Postens beslut om portoförändringen ska ses i ljuset av att bolaget möter en situation med fallande brevvolymer. Som en konsekvens av detta påverkas bolagets ekonomi starkt negativt. För att hantera denna utveckling måste Posten vidta en mängd åtgärder. Det handlar bland annat om att stärka resurseffektiviteten genom anpassning av kostnads- och produktionsstrukturer men även att se över sådant som prissättning och tjänstevillkor. har en god ordning på sin ekonomi är avgörande för möjligheten att långsiktigt kunna utveckla och tillhandahålla en god postservice i hela landet för så många som möjligt. I det ligger naturligtvis även att kunna tillhandahålla en god service för viktiga kundgrupper som författare och förlag inom kultur-, bok- och musikbranschen. Frågor som rör beslut om prissättning och eventuella rabatter är det dock ytterst bolagets styrelse och ledning som har ansvaret för. I frågan menar frågeställaren att Postens slopande av rabattformen frankoetikett motverkar syftet med sänkningen av bokmomsen. För regeringen är det angeläget att intentionerna med den sänkta bokmomsen får genomslag. Regeringen följer därför denna fråga noga och jag ser inte skäl att vidta några särskilda åtgärder med anledning av de aviserade portoförändringarna.
frs · GQ121010 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1010 om statliga arbetstillfällen till har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att leva upp till regeringens löfte om ersättningsjobb till på grund av den minskade sysselsättningen inom försvaret. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Både jag och har tidigare gett svar på samma fråga och det är en fråga som måste ses i ett större sammanhang. Jag och regeringen anser att omställningsarbetet på många sätt varit framgångsrikt i stort och även i . Jag var själv i och diskuterade arbetet på plats. Syftet med omställningsarbetet var bland annat att skapa förutsättningar för berörda kommuner att arbeta på ett nytt och mer effektivt sätt. Grunden är lagd för en positivare utveckling och det lokala och regionala engagemanget är en avgörande faktor för denna utveckling. Regeringens uppgift är framför allt att skapa strukturer som främjar utveckling. Låt mig också säga att regeringen, inom sitt ordinarie arbete, även i fortsättningen kommer att verka för en bättre utveckling och tillväxt i .
frs · GQ121011 · 2003-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1011 om djurrättsaktivisters vandalism har frågat mig om jag har gjort bedömningen att , som en av regeringens samarbetspartner för regeringsunderlaget, är en god samarbetspartner när det gäller att förbättra vårt svenska djurskydd och svenskt rättsväsende. Jag vill inledningsvis understryka att jag reagerar kraftigt mot personer och organisationer som visar förakt för demokratins spelregler genom att med påstådd djuromsorg som förevändning bryta mot lagen. Grundläggande för regeringens samarbete med alla typer av organisationer är naturligtvis att de har en demokratisk grundsyn och inte vare sig utför eller stöder olagliga aktioner. Jag förutsätter att detta står klart för alla och envar. Det är inte möjligt att bedriva ett förtroendefullt samarbete med organisationer som inte tar avstånd från olaglig verksamhet. Detta gäller oavsett om frågan rör djurskydd eller något annat. Efter det senaste riksdagsvalet har regeringen, och samarbetat i vissa frågor. Samarbetet har haft stor betydelse inför framtagandet av förslag till och har fungerat väl.
frs · GQ121012 · 2003-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1012 om stödområden i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att mjölkbönderna i dalgång ska kunna leva på sin produktion. Jordbruket i norra bidrar, förutom med produktion av livsmedel, till att upprätthålla sysselsättning, befolkning och samhällsstruktur i dessa delar av landet. Jordbruket har också en viktig roll för att bevara landskapsbilden och de kulturella värden som hör samman därmed. Regeringen fäster stor vikt vid landsbygdens och jordbrukets utveckling i norra , där och området kring är en del. Det utgår också ett relativt omfattande stöd till jordbruket i norra . Huvuddelen av stödet till jordbruket i norra består av stöd och ersättningar inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet, bland annat kompensationsbidrag till mindre gynnade områden och miljöersättning med syfte att hålla landskapet öppet. Utöver dessa av EU medfinansierade stöd och ersättningar lämnas ett kompletterande nationellt stöd som är närmare kopplat till produktionen. Ramen för detta stöd är fastlagd enligt anslutningsfördrag med EU och grundar sig på historiska produktions- och stödnivåer. Av det nationella stödet svarar stödet till mjölkproduktionen, inklusive transportstödet för mjölk, för . Totalt betalades ett statligt stöd på i det gamla stödområdet för norra i form av kompensationsbidrag i mindre gynnade områden, miljöersättning för öppet och varierat odlingslandskap och nationellt stöd. Genom Agenda2000-reformen ökade det utbetalda beloppet för öppet odlingslandskap och kompensationsbidrag i stödområde 1@3 med ca . Även andra stöd har stor betydelse för jordbruket i norra . Inom de två mål1-programmen avsätts medel till utvecklande åtgärder för jordbruket. Dessa är mer omfattande än de stöd som fanns före EU-medlemskapet och erbjuder högre stödnivåer och generösare stödvillkor än i övriga landet. Vidare finns i marknadsordningarna inslag som gynnar jordbruket i norra , till exempel innebär arealstöden en något högre stödnivå än vad som motsvarar avkastningen per hektar. utnyttjas budgetramarna för miljö- och landsbygdsprogrammet i princip fullt ut, vilket innebär att det finns mycket begränsade möjligheter till några ytterligare åtgärder. Dessutom pågår en halvtidsutvärdering av programmet. Utvärderaren ska analysera programmets måluppfyllelse och har också möjlighet att lämna förslag på förbättringar av programmet och dess genomförande. Resultatet från halvtidsutvärderingen blir ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med miljö- och landsbygdsprogrammet. Betänkandet ska lämnas . Först därefter kan det bli aktuellt för regeringen att fatta beslut om eventuella förändringar i programmet, som då ska underställas . I detta sammanhang behöver även beaktas de förändringar som kan bli följden av den pågående reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Vad gäller stödområdesindelningen i arbetar regeringen med frågan, i enlighet med miljö- och jordbruksutskottets betänkande (2001/02:MJU15). Mot denna bakgrund är jag nu inte beredd att föreslå någon förändring av det gällande systemet för stöd till jordbruket i norra .
frs · GQ121013 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1013 om HBT-personer i och 1014 om bistånd till moldavisk HBT-rörelse har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att påtala bristande respekt för homosexuellas, bisexuellas och transpersoners (HBT) mänskliga rättigheter. har vidare frågat statsrådet vilka åtgärder han är beredd att vidta för att säkra det svenska stödet till den moldaviska rörelsens arbete för HBT-personers mänskliga rättigheter. Denna andra fråga har överlämnats till mig. Jag besvarar således de båda frågorna i ett sammanhang. Jag håller med om att det finns brister i respekt för HBT-personers rättigheter. Hänvisningen till åtaganden som medlem i är relevant. Det finns en rad frågor om de mänskliga rättigheterna som bör lyftas fram i och HBT-personers rättigheter är en av dem. Vår ambassad i , som bevakar , står i nära kontakt med den icke-statliga i och har i möten med representanter för betonat vikten av att respektera mänskliga rättigheter och att motarbeta och stävja diskriminering i alla dess former @ inklusive mot HBT-personer. Den kommer att fortsätta verka för att alla frågor som berör respekt för de mänskliga rättigheterna förs upp på den bilaterala agendan. Vi måste komma ihåg att attitydförändringar är en långsiktig process och att ett stort mått av tålamod krävs från vår sida. För inte så länge sedan var en del av och landet har sedan självständigheten haft en mycket svår omställningsperiod. är fattigaste land. Sida håller nu på att förbereda en ny treårig landstrategi för , vilket ger oss ett utmärkt tillfälle att betona vikten av respekt för de mänskliga rättigheterna. Inom den planerade utökade satsningen på de mänskliga rättigheterna kommer då att ges möjlighet att finansiera projekt som stöder HBT-grupper. Jag vill betona att svenskt stöd syftar till att vara institutionsuppbyggande. Vi vill bygga upp ett långsiktigt samarbete och åstadkomma förändringar. I har Gender-Doc och RFSL fått stöd via Sida genom Forum Syd, en ramorganisation som stöder svenska föreningars samarbete med utländska parter. Gender-Doc fick dels stöd för att ordna en , dels ett bidrag till en publikation. fick RFSL avslag på sin ansökan att ordna en med motiveringen att förslaget inte mötte de krav på institutionsuppbyggnad och kapacitetsutveckling som Sida satt upp. Detta betyder inte att Sida utesluter stöd till HBT-rörelser i framöver. Det är Sida som självständigt inom ramen för sin verksamhet fattar beslut om stöd till enskilda projektförslag.
frs · GQ121014 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1013 om HBT-personer i och 1014 om bistånd till moldavisk HBT-rörelse har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att påtala bristande respekt för homosexuellas, bisexuellas och transpersoners (HBT) mänskliga rättigheter. har vidare frågat statsrådet vilka åtgärder han är beredd att vidta för att säkra det svenska stödet till den moldaviska rörelsens arbete för HBT-personers mänskliga rättigheter. Denna andra fråga har överlämnats till mig. Jag besvarar således de båda frågorna i ett sammanhang. Jag håller med om att det finns brister i respekt för HBT-personers rättigheter. Hänvisningen till åtaganden som medlem i är relevant. Det finns en rad frågor om de mänskliga rättigheterna som bör lyftas fram i och HBT-personers rättigheter är en av dem. Vår ambassad i , som bevakar , står i nära kontakt med den icke-statliga i och har i möten med representanter för betonat vikten av att respektera mänskliga rättigheter och att motarbeta och stävja diskriminering i alla dess former @ inklusive mot HBT-personer. Den kommer att fortsätta verka för att alla frågor som berör respekt för de mänskliga rättigheterna förs upp på den bilaterala agendan. Vi måste komma ihåg att attitydförändringar är en långsiktig process och att ett stort mått av tålamod krävs från vår sida. För inte så länge sedan var en del av och landet har sedan självständigheten haft en mycket svår omställningsperiod. är fattigaste land. Sida håller nu på att förbereda en ny treårig landstrategi för , vilket ger oss ett utmärkt tillfälle att betona vikten av respekt för de mänskliga rättigheterna. Inom den planerade utökade satsningen på de mänskliga rättigheterna kommer då att ges möjlighet att finansiera projekt som stöder HBT-grupper. Jag vill betona att svenskt stöd syftar till att vara institutionsuppbyggande. Vi vill bygga upp ett långsiktigt samarbete och åstadkomma förändringar. I har Gender-Doc och RFSL fått stöd via Sida genom Forum Syd, en ramorganisation som stöder svenska föreningars samarbete med utländska parter. Gender-Doc fick dels stöd för att ordna en , dels ett bidrag till en publikation. fick RFSL avslag på sin ansökan att ordna en med motiveringen att förslaget inte mötte de krav på institutionsuppbyggnad och kapacitetsutveckling som Sida satt upp. Detta betyder inte att Sida utesluter stöd till HBT-rörelser i framöver. Det är Sida som självständigt inom ramen för sin verksamhet fattar beslut om stöd till enskilda projektförslag.
frs · GQ121015 · 2003-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1015 om djurrättsaktivisters vandalism har frågat finansministern vad han tänker göra åt problemet att svenska producenter får svårt att försäkra sin egendom och produktion efter det att djurrättsaktivister förstört egendom och plågat djur. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den situation som beskriver är naturligtvis djupt beklaglig i flera avseenden. Frågan om näringsidkares svårigheter att i vissa fall få försäkringsskydd för sin verksamhet har tagits upp i olika sammanhang och också belysts i en rapport som har utarbetats på uppdrag av . En lösning på problemet som man ibland hänvisar till är att tvinga försäkringsbolagen att teckna försäkring, det vill säga att införa en så kallad kontraheringsplikt. En sådan finns i konsumentförsäkringslagen, som gäller för de socialt mest betydelsefulla skadeförsäkringar som tecknas av konsumenter. Den är dock inte utan undantag. Ett försäkringsbolag får vägra att ge försäkring om det finns särskilda skäl för det. Ett sådant skäl kan vara riskbilden. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss med förslag till en ny lag om försäkringsavtal. Där föreslås att kontraheringsplikten ska utvidgas till att gälla också vid personförsäkring. Inget motsvarande föreslås i fråga om företagsförsäkring. Det finns inte något beredningsunderlag för att lägga fram ett sådant förslag. Men regeringen uttalar i lagrådsremissen att det kan finnas skäl att låta en eventuell utredning om företagsförsäkringen pröva behovet och lämpligheten av en sådan reform. Svaret på fråga är att jag inte är beredd att lägga fram något förslag som tvingar försäkringsbolag att ingå avtal om företagsförsäkring.
frs · GQ121016 · 2003-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1016 om bankavgifter i har frågat mig om jag kommer att verka för att frågan om gränsöverskridande betalningar inom löses så att nivån på avgifterna blir densamma som vid inhemska betalningar. Jag har besvarat en liknande fråga från . Av det svaret framgår att frågan står på dagordningen för Nordiska finansministermötet denna dag, det vill säga , samt att jag där avser att göra mitt yttersta för att övertyga mina nordiska kolleger om att arbeta mot ett mål som innebär att gränsöverskridande betalningar inom snart ska omfattas av samma gynnsamma regelverk som enligt EG-förordningen nr 2560/2001 av om gränsöverskridande betalningar. Jag ger där även uttryck för uppfattningen att det är eftersträvansvärt att även de danska, norska och isländska valutorna omfattas av förordningen. I övrigt ber jag att få hänvisa till det tidigare svaret.
frs · GQ121017 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1017 om handlingsplan mot könsstympning har frågat mig om jag avser att ta fram en handlingsplan mot könsstympning. Jag håller med om att könsstympning är en mycket angelägen fråga då dessa flickor och kvinnor står inför ett långt lidande, både fysiskt och psykiskt. På basis av de erfarenheter som vunnits under treåriga regeringsuppdrag att vidareutveckla och sprida metoder samt initiera projekt i syfte att förebygga könsstympning kommer regeringen därför att presentera en nationell handlingsplan mot kvinnlig könsstympning .
frs · GQ121018 · 2003-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1018 om påföljd för grova brott av ungdomsbrottslingar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av forskningsrön som sägs visa att fängelse för grova ungdomsbrottslingar också avhåller den dömdes kamrater från kriminalitet. har ställt frågan mot bakgrund av en studie från . Studien är emellertid ännu inte publicerad varför jag inte har kunnat ta del av den. I vårt land finns en lång tradition och bred förankring när det gäller att särbehandla unga lagöverträdare i straffrättsligt hänseende. Tanken bygger på erfarenheten att straffrättsliga ingripanden mot unga människor måste anpassas till den unges brist på mognad, begränsade erfarenhet och särskilda förhållanden. Ett särskilt ansvar vilar på som har det övergripande samhälleliga ansvaret för de ungas sociala situation och som därmed, så långt det är möjligt, också ansvarar för vården av unga som begår brott. är det viktigt att samhället har möjlighet att reagera kraftfullt när ungdomar begår allvarliga brott. Därför infördes sluten ungdomsvård, som är en tidsbestämd frihetsberövande påföljd och avsedd att användas för ungdomar som begått brott innan de fyllt . När det gäller ungdomar som är eller däröver har rätten möjlighet att döma till fängelse. Regeringen har gett (dir. 2002:95) i uppdrag att med dessa utgångspunkter göra en fullständig översyn av påföljdssystemet för unga lagöverträdare. Jag är övertygad om att utredningen i sitt arbete kommer ta del av och beakta tillgängliga forskningsresultat på området.
frs · GQ121019 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1019 om arbetsmiljön för tunnelbaneförare vid ändhållplatser har frågat mig om jag avser att medverka till att regeringen fattar ett beslut i det ärende som gäller överklagande till regeringen av ett beslut som fattats av angående föreläggande för att vidta åtgärder i fråga om ensamarbete vid ändstationerna. Ärendet kom in till . Det är fortfarande under beredning. I ärenden av detta slag inhämtas yttrande från och ges utrymme för skriftväxling mellan parterna. Denna del av beredningen är ännu inte avslutad. Jag kan därför inte säga när ärendet kan avslutas.
frs · GQ121020 · 2003-06-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1020 om mikroteknologiska laboratorium har frågat mig om jag är beredd att ta ett initiativ för att ska få det tidigare utlovade statliga bidraget för sitt mikroteknologiska laboratorium. Jag har i en interpellationsdebatt svarat på denna fråga. Medel för ett mikroelektroniskt laboratorium fanns som en planeringsförutsättning i flera budgetpropositioner sedan propositionen Forskning för kunskap och framsteg (prop. 1992/93:170). Budgetförutsättningarna ändrades dock över tiden och i budgetarbetet fanns en återstående del av en besparing på grund av så kallad nedjustering av ersättningen för lokalhyror. fick bära en del av denna besparing genom att den planerade utökningen av anslaget inte genomfördes. Beslutet motiverades av besparingsskäl men inte som skriver av att drivs i stiftelseform. Utgångspunkten var att besparingen skulle läggas där den gjorde minst skada för den högre utbildningen. I detta sammanhang finns det anledning att framhålla att regeringen tagit initiativ till att öka finansieringen av forskningen med ca , varav 155 miljoner avser ämnen inom området mikroelektronik, informationsteknik och materialvetenskap. har en högkvalitativ forskning inom området och har därför goda förutsättningar att få del av dessa medel till exempel genom fördelning av forskningsmedel. Någon utfästelse om ett särskilt riktat bidrag till mikroteknologicentrum vid är jag inte beredd att ge.