frs · GQ121320 · 2003-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1320 om svenska företags ansvar för guldbrytning i har frågat mig vad jag avser att göra för att svenska företag ska följa etiska normer och principer om ansvarsfullt företagande i fattiga länder, mot bakgrund av uppgifter som framkommit om situationen i guldgruveindustrin i . Det internationella samfundet har enats om ett antal grundläggande normer och principer rörande mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och hållbar utveckling, bland annat genom FN:s deklaration för de mänskliga rättigheterna och deklaration om mänskliga rättigheter i arbetslivet. Alla regeringar är skyldiga att leva upp till dessa minimiregler. Men efterlevnaden är i många fall bristfällig och sporadisk på bekostnad av den inhemska befolkningen, och då särskilt fattiga och marginaliserade människor. Att arbeta för genomförandet av dessa normer i alla delar av världen är därför en hörnsten i svensk politik. Genom globaliseringen har företagens internationella verksamhet ökat kraftigt, då även i länder med exempelvis bristande respekt för mänskliga rättigheter. Detta har naturligtvis också väckt frågan om företags sociala ansvar och deras roll i främjandet av dessa grundläggande normer och principer. är en pådrivande aktör i denna diskussion. För mig är ett aktivt engagemang på detta område en viktig del av en kraftfull politik för friare handel och ökad öppenhet. Ökade möjligheter för företag att verka över nationsgränser skapar behov av en ökad medvetenhet från företagens sida att ta ansvar för de sociala och miljömässiga konsekvenserna av sin verksamhet. För att stimulera de svenska företagen på detta område lanserade statsministern initiativet Globalt Ansvar, genom vilket svenska företag uppmuntras att följa riktlinjer för multinationella företag och principerna i FN:s Global Compact. Arbetet syftar till att i ett konstruktivt samarbete mellan företag, regering och andra delar av samhället bidra till främjandet av mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, en bättre miljö och korruptionsbekämpning. Bland annat arrangeras seminarier och fördjupade workshopar inom specifika frågeställningar såsom till exempel mänskliga rättigheter i arbetslivet och ansvarsfulla investeringar. Det svenska initiativet är bland de första av sitt slag, och har väckt uppmärksamhet internationellt. Andra länder har uttryckt intresse av att starta liknande projekt, och kan således sägas vara föregångare på detta område. Uppgifterna rörande och Copcos verksamhet i guldgruveindustrin i har behandlats av den svenska nationella kontaktpunkten för riktlinjer för multinationella företag (NKP). Kontaktpunktens uppgift är att främja användandet av riktlinjerna bland svenska företag och undersöka anmälningar av fall där svenska företag misstänks ha brustit i efterlevnaden av riktlinjerna. Efter att ha samlat information, bland annat genom i regionen, och grundligt undersökt anklagelserna publicerade kontaktpunkten ett uttalande i ärendet . I uttalandet konstaterar kontaktpunkten att varken eller genom sin verksamhet i kan anses ha brutit mot riktlinjerna vad gäller mänskliga rättigheter och miljöhänsyn. uppmanar kontaktpunkten och att åtgärda vad som framkommit i fråga om bristfällig kunskap om innehållet i riktlinjerna hos dotterbolag och bland personal på plats i . Kontaktpunkten avser följa upp denna uppmaning . För egen del fick jag också möjlighet att ta upp dessa frågor med vid ett möte . Kontaktpunktens behandling av ärendet visar vikten av tillförlitlig information och behovet av ökad dialog kring de ofta komplexa problem svenska företag med verksamhet i utvecklingsländer ställs inför. Genom Globalt Ansvar, den svenska kontaktpunkten och enskilda möten med svenska företag avser jag att fortsätta regeringens aktiva engagemang på detta område.