ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12598 · 2003-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:598 om narkotikapolitiken har frågat mig vad jag tänker vidta för åtgärder i det internationella arbetet för att den svenska restriktiva narkotikapolitiken ska kunna bestå. Låt mig först svara på andra del av frågan @ hur den svenska restriktiva narkotikapolitiken ska kunna bestå. Den frågan avgör vi helt själva, det finns inget annat land eller någon internationell organisation som kan fatta beslut som kommer att tvinga oss till några förändringar i vår egen narkotikapolitik. Det pågår, som också påpekar, ett omfattande arbete på många håll för att avkriminalisera eller legalisera narkotikan och detta är något som vi från svensk sida måste motarbeta. Här tror jag att det är vad vi gör i som är av största vikt. Det är genom att visa att det faktiskt går att påverka narkotikasituationen genom en restriktiv och väl genomförd narkotikapolitik som vi kan utgöra ett föredöme för andra länder. Så länge vi är trovärdiga i vår egen politik så kommer vi att utgöra ett effektivt hinder för legaliseringsrörelsen. Genom regeringens narkotikahandlingsplan har vi lagt grunden för det arbetet. Utöver detta måste vi också fortsätta vårt engagemang i olika internationella organisationer för att stödja andra länder i deras utvecklingsarbete och vara aktiva i den internationella debatten. kommer jag att delta i om de internationella narkotikafrågorna. Detta möte ska utvärdera de globala insatserna sedan generalförsamlingens särskilda möte 1998. Det är också inför detta möte som många av de liberala organisationerna koncentrerar sitt arbete just , varför det är viktigt att vi för fram våra synpunkter och erfarenheter och förhindrar eventuella angrepp på FN:s narkotikakonventioner. Det är inom FN-systemet som vi kanaliserar huvuddelen av vårt bistånd på narkotikaområdet. Det är viktigt att vi stöder både producent- och transitländer i deras kamp mot narkotikan genom att stödja deras möjligheter att kontrollera narkotikahandeln, men också att begränsa det missbruk som uppstår i dessa länder som en följd av att narkotikan är lättillgänglig. kommer jag att besöka länderna runt och i närområdet för att etablera kontakt med mina kolleger och för att initiera ett fortsatt samarbete på bland annat narkotikaområdet. planerar jag också att, som ordförande i det nordiska narkotikaministerrådet, bjuda in de baltiska ländernas ministrar till ett nordiskt-baltiskt narkotikaministermöte. kommer jag vidare att träffa mina europeiska kolleger i det ministermöte som narkotikagrupp (Pompidougruppen) kommer att hålla. Det internationella arbetet är ett långsiktigt arbete men vid alla dessa möten kommer jag att få tillfälle att argumentera för den svenska narkotikapolitiken och att få diskutera gemensamma problem med mina kolleger. Vid sidan av ovanstående möten kommer jag och mina medarbetare på departementet att delta i allt det löpande arbete som förekommer, inte minst inom EU, men också bilateralt och i olika internationella fora.
frs · GQ12599 · 2003-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:599 om avvisningsstopp för irakier och kurder har frågat mig om jag avser att införa ett avvisningsstopp för såväl irakier som kurder från den autonoma zonen i norra under nuvarande oroliga situation i . Som minister kan jag inte ta initiativ till att ändra praxis i utlänningsärenden om inte utlänningsmyndigheterna med stöd av utlänningslagen överlämnar enskilda ärenden till regeringen för avgörande. Jag vill erinra om att endast självmant återvändande är och har varit möjligt till norra samt att den transitöverenskommelse som ingåtts med bygger på frivillighet. Således kan ingen tvingas återvända mot sin vilja till norra . Situationen i kan förändras mycket snabbt. En översyn av praxis skulle inte vara meningsfull. Praxis måste i asylärenden liksom i all rättstillämpning vara hållbar och bygga på långsiktighet. och @ som har att tillämpa lagstiftning och praxis @ följer också läget i norra och gör sina bedömningar utifrån den existerande situationen. I övrigt hänvisar jag till mitt svar på riksdagsfråga 2002/03:546 från om asylsökande irakier.
frs · GQ12600 · 2003-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:600 om stödet till humanitär minröjning har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa att stödet till humanitär minröjning inte ska fortsätta att minska. Låt mig inleda med att understryka att det mänskliga lidande och de hinder för utveckling som orsakas av antipersonella minor och oexploderad ammunition är allvarligt. Mycket arbete har gjorts. återstår ett viktigt och långsiktigt internationellt arbete för att minska minornas förödelse i mindrabbade länder. spelar en viktig roll i detta arbete. Stöd till humanitär minhantering är en viktig fråga för det svenska utvecklingssamarbetet. Som riktigt påpekar har stöd till minröjningsprojekt pendlat . Sidas totala stöd till humanitär minhantering uppgick till . Därtill utbetalade till med syfte att stödja samordning och koordinering av FN-systemets insatser inom minområdet. gav även till (GICHD) för insatser inom forskning på minområdet, minhantering i fält samt arbete med att implementera . Det sammanlagda svenska stödet till minhantering uppgick därmed till . Som jag nämnde då ställde en likartad fråga i finns det en rad faktorer som påverkar faktiska åtaganden och utbetalade belopp. De totala åtagandena kan variera beroende på vilka insatser som påbörjas och avslutas. Detta kan leda till att det uppstår fluktuationer i utbetalningsnivån på kort sikt. avslutades bland annat två större minprojekt i och i , vilket delvis kan förklara nedgången . Det finns även en hel del svenska finansierade mininsatser som inte finns redovisade som sådana. ger i ökad utsträckning icke öronmärkta rambidrag till internationella organisationer, såsom (), , samt bidrag genom för minhantering. Då bidragen är icke öronmärkta har mottagarna ingen skyldighet att rapportera specifikt hur den enskilde givarens medel allokerats. Detta är ett medvetet agerande från vår sida då organisationerna därmed får möjlighet att arbeta mer flexibelt och kan allokera medel till de områden som behöver det mest. Karaktären på svenskt humanitärt minhanteringsstöd har även ändrats . I enlighet med svensk politik på minområdet stödjer vi i större utsträckning mindrabbade länders egen kapacitet att hantera minproblemen vilket i många fall på kort sikt är mindre kostsamt än de högteknologiska lösningar som tidigare finansierats. Att stödja uppbyggnad av den lokala kapaciteten och lokalt ägandeskap är ytterst viktigt om vi ska bidra till att lösa minproblemet på ett bärkraftigt sätt. Att fokusera debatten på utbetalningsnivåer kan av dessa anledningar ge en missvisande bild av åtaganden på det humanitära minområdet. Det är regeringens avsikt att det samlade svenska engagemanget för humanitär minröjning ska ligga på en fortsatt hög ambitionsnivå. Kvalitet och långsiktighet bör styra det svenska humanitära minstödet!
frs · GQ12601 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:601 om regeringens jämställdhetspolitik har frågat mig om jag gjort någon bedömning av om statsministerns uttalande om att kvinnor är utbytbara är förenligt med regeringens jämställdhetspolitik. Dessbättre vilar fråga på en felaktig uppgift. Det citat hon hänvisar till i sin fråga har cirkulerat i pressen, men är felaktigt återgivet. Det härrör från ett anförande inför svenska ambassadörer stationerade utomlands. Ingen av de journalister som citerat statsministern fanns på plats när han höll talet, och ingen av dem har heller kontaktat honom eller hans medarbetare för att kontrollera uppgiften. Vad som dock är riktigt är att statsministern gjorde en lite självironisk koppling i ett resonemang om behovet av att ta initiativ i EU-politiken. Resonemanget gick ut på att om vi svenskar förhåller oss passiva, och inte själva kommer med förslag eller bildar allianser med andra länder, så blir vi ensamma och förlorar i inflytande @ ungefär så som det fungerar i mänskliga relationer. Jag finner inte detta problematiskt i förhållande till regeringens jämställdhetspolitik.
frs · GQ12602 · 2003-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:602 om skydd av personuppgifter inom klinisk forskning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att försäkra patienter som deltar i kliniska forskningsstudier att deras personuppgifter inte röjs. En grundprincip inom forskningen är att resultat och slutsatser granskas och ifrågasätts för att de ska kunna antingen verifieras eller förkastas. Ofta görs detta genom att forskare i någon form upprepar sina forskarkollegors försök, inklusive någon modifiering av förutsättningarna för försöket för att vinna ny kunskap. är detta dock inte möjligt, och då kan en granskning av de ursprungliga uppgifter som insamlats i en studie vara det enda sättet att verifiera (eller förkasta) de presenterade slutsatserna. För att säkerställa forskningens trovärdighet och kvalitet är det därför viktigt att grunddata från en forskare kan kontrolleras av en annan forskare, givetvis under förutsättning att hänsyn tas till etiska riktlinjer och eventuell sekretess. I den så kallade Helsingforskonventionen fastställs de etiska principer som gäller för forskning som involverar människor som försökspersoner. Enligt denna ska integriteten hos varje försöksperson respekteras, och långtgående åtgärder ska vidtas för att säkerställa att försökspersonens uppgifter är konfidentiella. Innan ett medicinskt forskningsprojekt kan genomföras ska en forskningsetisk prövning säkerställa att de etiska principerna följs i projektets alla faser. I den proposition Etikprövning av forskning (prop. 2002/03:50), som regeringen överlämnade till föreslås en rättslig reglering av den forskningsetiska prövningen. Utgångspunkterna för etikprövningen har till stor del hämtats från konvention om mänskliga rättigheter. Det är av stor vikt att såväl allmänhet som de personer som medverkar i medicinsk forskning känner förtroende för att forskningen utförs med största respekt för den enskilde individen och dennes integritet. Jag tror att den rättsliga reglering av etikprövning av forskning som regeringen nu har föreslagit kommer att bidra till att detta förtroende ökar.
frs · GQ12603 · 2003-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:603 om anslag till medicinsk forskning har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att motverka att anslagen till medicinsk forskning minskar. satsar av BNP på forskning och utveckling (FoU) vilket är mer än något annat land i världen. tillhör den grupp av länder som satsar mest offentliga resurser på forskning, men har även ett mycket FoU-intensivt näringsliv. Medicinsk forskning är det vetenskapsområde som får mest resurser. Den förfogade 2001 av de svenska universitetens och högskolornas forskningsresurser. Detta syns också i statistiken över antalet forskarexaminerade. har förhållandevis många medicine doktorer och medicin är det vetenskapsområde som kan uppvisa den högsta forskarexaminationen. Den medicinska forskningen har ett gott internationellt rykte och internationella utvärderingar visar att inom flera områden bedriver forskning på högsta vetenskapliga nivå. Statistik från SCB visar att anslagen för medicinsk forskning visade en svag minskning . Detta var ett led i saneringen av statsfinanserna. Samma statistik visar att denna nedgång senare följdes av ökade anslag där det totala stödet inklusive forskningsstiftelsernas ökade 1997 till 1999 och . Efter forskningspropositionen 2000 tillförs svensk forskning ytterligare medel. Under åren 2001@2004 tillförs ca . Av dessa riktas mot biovetenskaper som är en grund för den medicinska forskningen. avsätts dessutom till forskning inom vård- och omsorg. Utöver detta görs en särskild satsning på forskarrekrytering med , resurser som även avser biovetenskap och medicin. Utöver statens stöd för medicinsk forskning finansieras den även inom andra samhällssektorer. Den kliniska forskningen har gynnats av att många läkare kunnat genomföra forskarutbildning med stöd av sjukvårdshuvudmännen. Det är viktigt att forskning inom ramen för en läkartjänst är möjlig inom hälso- och sjukvården. Medicinsk forskning av hög kvalitet är viktigt både för hälso- och sjukvården och för läkemedelsindustrin. De ökade anslagen för medicin och biovetenskap under den senaste mandatperioden ger oss möjlighet att hålla en hög kompetens inom dessa områden.
frs · GQ12604 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:604 om vildhästar @ ett unikt kulturarv har frågat mig om jag avser att verka för god djurhållning enligt djurskyddslagen och i detta speciella fall för möjligheten för russen att bete sig naturligt och behålla ett rikt kulturarv. ändrades djurskyddslagen (1988:534) på flera områden. Bland annat ändrades bestämmelsen i 4§ så att alla hästar kom att omfattas av kravet att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. gällde kravet enbart hästar som föddes upp eller hölls för att användas i tävling. Genom ändringen fick också möjlighet att meddela föreskrifter om hur alla hästar ska hållas. Det är en förändring till det bättre att skötselföreskrifter nu omfattar alla hästar. Det innebär bland annat krav på att även hobbyhästars hovar ska verkas vid behov och att rastgårdar för denna hästkategori ska ha hårdgjorda ytor så att djuren inte behöver vistas på lerigt underlag. Dessutom ska dessa hästar från ges tillgång till ligghall när de vistas ute mer än under icke betessäsong. Det finns möjlighet för djurhållarna att hos ansöka om dispens från gällande regler. Verket prövar då i varje enskilt fall om undantag kan medges. Fallet med gotlandsrussen gäller tillämpningen av föreskrifter i ett enskilt fall som jag som jordbruksminister inte kan kommentera. Jag ser emellertid inget motsattsförhållande i att verka för god djurhållning och behålla ett rikt kulturarv.
frs · GQ12605 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:605 om tillåtlighetsprövning har frågat mig hur det är rimligt att en tillåtlighetsprövning enligt får ta och vilka åtgärder jag avser att vidta för att förkorta tiden. Som bakgrund till frågan har hänvisat till handläggningen av ansökan om tillåtlighet enligt 17 kap. avseende vid . Jag kan inte kommentera ett enskilt förvaltningsärende men jag vill framhålla följande. För att upprätthålla skyddet för människors hälsa och miljön, och för att leva upp till våra åtaganden inom EU och internationellt är det nödvändigt med en miljöbalksprövning av vissa verksamheter. Målsättningen vid alla tillåtlighetsprövningar är att ärendet ska handläggas så att rättssäkerheten upprätthålls och så snabbt som möjligt. Det är alltså angeläget med en skyndsam handläggning. Men det är viktigt att till exempel stora trafikprojekt blir föremål för en seriös miljöprövning så att dessa får en från olika utgångspunkter lämplig lokalisering och med begränsade ingrepp i miljön. har i uppdrag att utvärdera tillämpningen av och ska bland annat utreda prövningspliktens omfattning. I detta uppdrag ingår att se över om prövningen kan effektiviseras. För att understryka vikten av en effektiv prövning kommer regeringen att lämna ett tilläggsuppdrag till . Jag kommer att verka för att de förslag som kan effektivisera handläggningstiderna prioriteras i det fortsatta lagstiftningsarbetet. En effektiv handläggning i är också en prioriterad uppgift för mig.
frs · GQ12606 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:606 om processrättsliga principer har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att det i princip inte anses möjligt för en tilltalad i brottmål att överklaga en frikännande dom. Frågan har beröringspunkter med den uppmärksammade så kallade styckmordsrättegången, där två tilltalade frikändes för den åtalade gärningen men i tingsrättens domskäl utpekades för att ha begått ett annat brott som inte omfattades av åtalet och som var preskriberat. Jag har i ett par andra sammanhang rent allmänt påtalat att det varken är lämpligt eller förenligt med grundläggande rättsprinciper att domstolen i domskälen uttalar sig i frågor som ligger utanför vad som innefattar åklagarens framställning och som inte är nödvändiga för att ge klara och uttömmande domskäl. Jag har också uttalat att det knappast är möjligt att på ett meningsfullt sätt lagstifta om på vilket sätt en domstol ska utforma sina domskäl. Jag har inte någon annan uppfattning . När det gäller de förutsättningar under vilka en part bör ha behörighet att överklaga en brottmålsdom är det en fråga som bäst avgörs inom ramen för domstolarnas rättsbildande verksamhet. Jag är alltså inte beredd att vidta några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GQ12607 · 2003-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:607 om kvinnors asylskäl har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tydliggöra för ledning att denna måste ta ett aktivt ansvar för att göra riktlinjerna om kvinnors skyddsbehov till ett fungerande verktyg i asylprocessen och att utlovade utbildningsinsatser görs obligatoriska. Som bakgrund till frågan anger att orsakerna till könsrelaterad förföljelse överensstämmer med de grunder till skyddsbehov som anges i . Trots detta bedöms, enligt , inte kvinnor som riskerar förföljelse på grund av sitt kön som flyktingar enligt svensk utlänningspraxis. För att flyktingbegreppet ska tillämpas på ett sätt som inte diskriminerar kvinnor anser att personal som hanterar asylärenden måste göras medvetna om genusfrågans betydelse. Målsättningen med riktlinjer för utredning och bedömning av kvinnors skyddsbehov är att öka personalens medvetande om de speciella problem som gäller för kvinnor i asylprocessen. För att understryka den vikt som regeringen fäster vid en hög kompetens i i denna fråga har verket i regleringsbrevet för givits i uppdrag att redovisa hur man genomför riktlinjerna. Verket ska vidare redovisa hur arbetet framöver ska bedrivas. Uppdraget ska redovisas . I avvaktan på redovisning finner jag inte anledning att vidta ytterligare åtgärder. Jag vill också påminna om att en särskild utredare arbetar med att se över vilka författningsändringar som är nödvändiga för att personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska kunna betraktas som flyktingar enligt Genèvekonvention (Dir. 2002:49).
frs · GQ12608 · 2003-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:608 om statslösa har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att få en lösning till stånd av problemet med långa och nedbrytande väntetider på flyktingförläggningar. I sin fråga hänvisar till situationen för statslösa palestinier. Låt mig klargöra att statslösa palestinier från och , som efter en individuell prövning inte bedömts ha flyktingskäl eller skyddsbehov i övrigt, regelmässigt beviljas uppehållstillstånd av humanitära skäl. Situationen i de ockuperade områdena är sådan att de inte kan återvända. Detta har fastslagits genom beslut av och i november@december 2002. Statslösa palestinier med hemvist i har som regel ett tidsbegränsat uppehålls- och inresetillstånd i bosättningslandet. Giltighetstiden är begränsad . Det är naturligtvis en prioriterad uppgift för och att fatta beslut inom denna giltighetstid för att undvika en långdragen verkställighetsprocess. Det är dock endast möjligt om den sökande för svenska myndigheter har uppvisat samtliga resehandlingar inklusive tillstånd och viseringar. I det fall då det först efter utgången av giltighetstiden för uppehålls- och inresetillstånd i hemvistlandet framkommer att personen i fråga har haft sitt hemvist i någon av , och det inte finns grund att bevilja uppehållstillstånd i , kan han eller hon genom egen aktivitet på nytt ordna uppehålls-, arbets- och inresetillstånd för att på så sätt återvända. Den enskilde har enligt utlänningslagen en skyldighet att lämna inom efter ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut av övriga statslösa palestinier med hemvist i andra arabstater har inte denna problematik. Enligt uppgifter från per väntar 235 statslösa personer på verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut. De har bedömts sakna flyktingskäl, skyddsbehov i övrigt, eller andra skäl som enligt utlänningslagen grundar rätt till uppehållstillstånd. Flertalet är statslösa palestinier men även personer av annat ursprung ryms inom denna siffra. Enligt uppgifterna är det övervägande antalet av dessa statslösa palestinier hemmahörande i och . Jag hänvisar i övrigt till mitt svar på interpellation 2002/03:185 från om .
frs · GQ12609 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:609 om investeringskapital har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rätta till missförhållandena i fråga om konkurrenshämmande skillnader mellan utländskt och svenskt investeringskapital. Som exempel härpå nämner högre kapitalskatter, förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen av aktier. har haft i uppdrag att utreda internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida skattestruktur. Utredningens betänkande Våra skatter? (SOU 2002:47) överlämnades och remissbehandlas . Remisstiden går ut . Vad gäller förmögenhetsbeskattningen har i uppdrag att göra en översyn av förmögenhetsskattelagen. Jag är inte beredd att ta ställning till några eventuella åtgärder beträffande de aktuella skatterna innan jag har haft möjlighet att utvärdera resultatet av de båda utredningarnas arbete.
frs · GQ12610 · 2003-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:610 om förföljelse av homosexuella i har frågat mig hur jag och den ämnar agera för att mot och i internationella sammanhang påtala de brott mot mänskliga rättigheter som de egyptiska myndigheterna bedriver. Mänskliga rättigheter har hög prioritet på den utrikespolitiska dagordningen för . Den är av den bestämda uppfattningen att diskriminering och bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggning står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. Varje individ har, enligt vår mening, rätt att ge uttryck för sin läggning, i den mån detta inte skadar andra. Rätten till privatliv liksom yttrandefriheten finns fastlagd bland annat i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, i den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter och i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som tillträtt. Det är oroande att situationen för de homosexuella i har försämrats genom rättsprocesser, tillslag mot mötesplatser och ökad osäkerhet. Redan efter att de första arresteringarna skett tog jag upp frågan med utrikesminister. UD har även i andra sammanhang tagit upp frågan med företrädare för . fortsätter såväl bilateralt som tillsammans med övriga EU-länder att bevaka utvecklingen och rättegångarna på detta område. Vi följer också noga hur de mänskliga rättigheterna efterlevs i på andra områden.
frs · GQ12611 · 2003-03-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:611 om sjösäkerhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta vad gäller en presenterad studie om säkerhetsbrister ombord på passagerarfärjor. Eftersom frågeställaren inte preciserar vilken studie det rör sig om, kan jag i detta avseende inte ge några kommentarer. Jag vill dock framföra några synpunkter vad gäller säkerheten ombord på passagerarfartyg. Enligt min uppfattning kan sjösäkerheten på passagerarfartyg givetvis förbättras, men det vore fel att säga att den är dålig. I ligger vi på en hög nivå sett i jämförelse med många andra länder. En fråga som regeringen har fäst särskild vikt vid är forskning inom området. Jag vill verkligen betona den betydelse forskning och utveckling har i arbetet med att förbättra sjösäkerheten. Regeringen har genom beslut och avsatt sammanlagt att användas till forskningsprojekt med syfte att förbättra sjösäkerheten. Regeringen har vidare uppdragit åt Verket för innovationssystem () att administrera detta. Jag vågar påstå att denna satsning är unik. Jag vill även framhålla det arbete som bedriver i syfte att förbättra såväl evakueringssystem som utrustning för livräddning och brandskydd. Ett viktigt inslag i detta arbete sker inom den internationella sjösäkerhetsorganisationen, IMO.