ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111328 · 2003-08-26 00:00:00 — Fråga 2002/03:1328 av () till utrikesminister om situationen i lämnar den så kallade snabbinsatsstyrkan i DR sitt uppdrag i och staden . Hjälporganisationer verksamma i området befarar nu att det kommer att utbryta nya våldsamheter till följd av det säkerhetsvakuum som troligtvis kommer att uppstå mellan det att den lämnar Bunia och att FN- insatsen MONUC anländer. Det bräckliga lugn som snabbinsatsstyrkan lyckats upprätta i Bunia hotas nu att raseras. Därmed riskerar också civilbefolkningen att återigen bli måltavlor för milisgruppernas brutala våldsdåd. Ett någorlunda stabilt säkerhetsläge är också avgörande för att humanitärt bistånd ska nå fram. I det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande, (2002/03:UFöU2), påpekas att det inte kan uteslutas att mandatet för snabbinsatsstyrkans närvaro kan komma att behöva förlängas efter . Det krävs uthålliga och långvariga insatser från världssamfundet för att få ett slut på den långvariga och blodiga konflikten. Där har ett ansvar. Mot bakgrund av ovanstående resonemang är min fråga till utrikesministern: Avser utrikesministern att verka för en förlängning av det svenska bidraget till snabbinsatsstyrkan i DR efter ?
fr · GQ111329 · 2003-08-26 00:00:00 — Fråga 2002/03:1329 av () till utrikesminister om ekonomiska läge är en organisation som alltsedan sin tillkomst haft ett starkt stöd av såväl svenska regeringar som av . är en alleuropeisk organisation med omfattande arbetsuppgifter när det gäller att försvara och fördjupa demokratin, respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Mot den bakgrunden är ansträngda ekonomiska läge särskilt alarmerande. Dess generalsekreterare har lagt fram ett budgetförslag med utgångspunkt från oförändrad verksamhetsvolym. De så kallade stora betalarna @ , , och @ har föreslagit en reducering av budgeten till endast . Bakgrunden till detta är bland annat att aviserat att man stegvis kommer att dra sig ur sin självpåtagna roll som "stor betalare" och i fortsättningen inte bidra med mer än stadgarna kräver. har parlamentariska församlings ordförande, , tillsammans med generalsekreteraren presenterat ett kompromissförslag på (PM från generalsekreterare : Draft budget for 2004). Detta skulle endast påverka medlemsländernas bidrag högst marginellt, men skillnaden skulle vara avgörande för möjligheter att fullgöra sina uppgifter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesminister : På vilket sätt kommer utrikesministern att agera till stöd för Schieders/Schwimmers förslag så att garanteras en tillräcklig budget i förhållande till organisationens uppgifter?
fr · GQ111330 · 2003-08-26 00:00:00 — Fråga 2002/03:1330 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om nya avgifter för flyget I en departementsskrivelse (Ds 2003:37) presenteras ett nytt förslag till hur de höjda säkerhetskostnaderna för flyget ska finansieras. Enligt förslaget ska kostnaderna vara lika höga över hela landet oavsett hur stor flygplatsen är. Hade varje flygplats fått bära sina egna kostnader så hade avgifterna blivit orimligt höga för de små flygplatserna med få passagerare. På detta sätt subventionerar de större flygplatserna de mindre för att säkerheten ska kunna vara lika hög där. Utredningen gör dock ett stort undantag för flygplatserna i , nämligen och . Man hänvisar till att dessa har ett riksintresse och bör därför slippa avgiften. Följden blir att landets näst största flygplats , med 3,9 miljoner passagerare, får dra ett tungt lass. Hade flygplatser med sammanlagt 17,4 miljoner passagerare (1,0 miljoner och 16,4 miljoner) varit med och finansierat avgiften kunde den bli väsentligt mycket lägre. Att skylla på att dessa båda flygplatser har ett så stort riksintresse så att de inte kan vara med och betala för säkerheten är ett tydligt exempel på att man blundar för övriga regioners betydelse för tillväxten. Vi måste skapa goda förutsättningar för att flera regioner ska utvecklas. Då kan hela tillväxtspotentialen i utnyttjas. Med anledning av vad som ovan anförts så vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att nå en jämnare fördelning av kostnaderna för säkerheten.
fr · GQ111331 · 2003-08-26 00:00:00 — Fråga 2002/03:1331 av () till statsrådet om prioriteringen för västra bangårdar Det är viktigt för västra tillväxt att investeringar fortsätter i samma takt som planerats. Enligt uppgifter i tidningarna i området och rapporter från kommunpolitikerna befarar man att vissa investeringar skjuts , vilket skulle vara mycket olyckligt. Vi hoppas att det bara är lösa rykten. Min fråga till ansvarig minister är: Vad avser hon att göra i fråga om planeringen för utbyggnaden av bangårdarna i och ?
fr · GQ111332 · 2003-08-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:1332 av () till miljöminister om svensk klimatpolitik Resultatet från det svenska klimatforskningsprogrammet visar att de sannolika effekterna av den mänskligt orsakade växthuseffekten blir allvarligare än vad som tidigare förväntats. Den gångna sommarens väderlek pekar i samma riktning. Biltrafiken ökar kraftigt i . Särskilt gäller detta den tunga trafiken. Det innebär att det mål på minskning av växthusgaserna som beslutat blir svårt att nå. , , föreslår därför att målet ska ändras från -till +10%. I motivet för förslag framförs att det är mer kostnadseffektivt att minska klimatpåverkan i andra sektorer än trafiken. , , föreslår rejält sänkta skatter på fossila bränslen. Detta främst för att värna den energiintensiva industrins konkurrenssituation. Både och förslag går stick i stäv med den klimatstrategi som regeringen lämnade till (prop. 2001/02:55). Min fråga till miljöminister är om hon har för avsikt att verka för en ändring av det nuvarande klimatmålet för .
fr · GQ111333 · 2003-08-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:1333 av () till statsrådet om det statliga skatteutjämningssystemet Länsrätten i har beslutat att upphäva budget för av det skälet att den uppvisar ett betydande @ ca @ underskott vilket enligt står i strid med gällande lagstiftning. Som bekant har den tidigare majoriteten i nekats ansvarsfrihet av den nuvarande majoriteten på grund av att den medvetet underbalanserat budget. riskerar vi att få en situation där den nya landstingsmajoriteten kan komma att få ta ställning till ansvarsfrihet för nuvarande majoritets skötsel av ekonomi trots att länsrätten redan bedömt den som stridande mot gällande lagstiftning. Att båda händelserna grundar sig på att det landstingskommunala utjämningssystemet medför att betalar betydande summor på grund av sin höga skattekraft är oomstridligt. har emellertid också landets högsta landstingskommunala utdebitering. För medborgarna i innebär detta ett privatekonomiskt problem. Därtill kommer att det nu också blivit ett juridiskt problem utöver det redan parlamentariska problem som föreligger. Mot bakgrund av det anförda, vilka åtgärder avser statsrådet att vidta beträffande det statliga skatteutjämningssystemet?
fr · GQ111334 · 2003-08-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:1334 av () till jordbruksminister om ersättning enligt epizootilagen Det stora salmonellautbrottet bland djurbesättningar i orsakades enligt uppgift av smittat foder. Salmonella faller under epizootilagen vilket medför stränga bestämmelser om vilka åtgärder som ska vidtas för att förebygga utbrott och vilka åtgärder som ska vidtas vid ett sådant utbrott. Där sägs också att ersättning ska lämnas av statsmedel till den som på grund av beslut enligt denna lag eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter kostnad eller förlust genom intrång i näringsverksamhet. Trots att har gått sedan händelsen har drabbade enskilda familjejordbrukare inte fått ersättning. Förutom förstörd avel, bruten produktion och slakt av djur drabbas de av ekonomiska bekymmer. Enligt uppgift har djurägare till och med i vissa fall fått förskottera för staten för saneringskostnader. diskuterar berörda myndigheter ansvarsfrågor, ersättningsregler och lagtillämpningar utan hänsyn till att familjeföretag har stora problem. Min fråga till ministern blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ersättning enligt epizootilagen fullt ut betalas ut i fall som dessa?
fr · GQ111335 · 2003-08-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:1335 av () till statsrådet om enskilda vägar har det diskuterats hur finansieringen av det illa underhållna svenska vägnätet ska ordnas. I utredningsform framkastades förslaget att en större mängd allmänna vägar skulle överföras till så kallade enskilda vägar. Enskilda vägar är vägsträckor där de boende själva tvingas ta ett stort ansvar ekonomiskt och arbetsmässigt och där staten bara bidrar med vissa anslag. Det kan innebära att underhåll, ombyggnad, trafiksäkerhet, skyltning, snöröjning och andra åtgärder faller på enskilda medborgares ansvar trots att vägen är öppen för allmän trafik. I praktiken innebär detta ansvar att bidra med arbete, mark, inte begära ersättning för fällda träd och framför allt ett ekonomiskt ansvar. Förslaget orsakade en folkstorm. Dåvarande minister försäkrade till slut efter många turer att nuvarande uppdelning mellan enskilda och allmänna vägar skulle bibehållas och alltså att förslaget att överföra stora sträckor från allmän till enskild väg därmed skulle skrotas. har det kommit till min kännedom att det pågår en remissomgång till vissa kommuner angående överföring av allmänna vägar till enskilda vägar. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att den initiala uppdelningen av enskilda och allmänna vägar ska bibehållas?
fr · GQ111336 · 2003-08-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:1336 av () till utrikesminister om dödsstraff i Utvecklingen i är mycket oroande vad gäller mänskliga rättigheter. är dömd att avrättas för otrohet, det vill säga att ha fått barn utanför äktenskapet. Hon fick tidigare uppskov så att barnet skulle få ammas innan avrättningen verkställdes. har jag frågat utrikesministern hur agerar för att protestera mot användningen av dödliga spöstraff i landet. Den här gången är det meningen att den berörda kvinnan ska stenas till döds. måste framföra protester till den nationella regeringen i samt till delstaten ledning, för att försöka stoppa dödsstraffet. Vad avser utrikesministern att vidta för åtgärder för att markera, för den nationella regeringen i samt delstaten ledning, att inte accepterar att människor stenas till döds?
fr · GQ111337 · 2003-08-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:1337 av () till statsrådet om har som sitt ändamål att skapa meningsfulla arbeten åt människor med arbetshandikapp. Arbetsförmedlingen har bland annat genom anställningar vid möjlighet att underlätta för människor med olika arbetshandikapp att erhålla anställning. Arbetet ska vara ett för den anvisade lämpligt arbete. Den omstrukturering av som aviseras kommer att innebära en kraftig och fortsatt omställning av verksamheten mot tjänstesektorn som industriverksamheten minskas. Risken är uppenbar att stora grupper av arbetshandikappade inte kommer att finna ett lämpligt arbete på utan kommer att vara fortsatt hänvisade till en passiv arbetslöshet. redovisar i halvårsbokslutet ett negativt resultat med . Ett resultat som riskerar att ytterligare minska de arbetshandikappades möjligheter till ett meningsfullt arbete. Med anledning av utvecklingen inom vill jag fråga ministern vad han avser att göra för att hantera den uppkomna situationen.
fr · GQ111338 · 2003-08-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:1338 av () till statsrådet om balanskravet på kommunala budgetar "Kör vidare som om ingenting har hänt" säger statsrådet i ett uttalande till . Uttalandet gäller de landsting som inte klarar balanskravet i ekonomin och som dömts för sin oförmåga av länsrätten. Jag förmodar att uttalandet är ett olycksfall i arbetet eftersom lagen entydigt talar om en god ekonomisk hushållning i våra kommuner och landsting. Deras förmåga att klara en rimlig service för sina medborgare är direkt kopplat till förmågan att sköta ekonomin. Uttalandet ger dessutom känslan av att gällande lag inte ska tas på allvar. Landsting som , och , tillsammans med en tredjedel av landets kommuner, klarar inte balanskravet . Orsaken kan vara såväl brist på politisk ledning som yttre omständigheter som påverkat situationen. Oavsett anledning ska en god ekonomi och ordning upprätthållas så att inte kommande generationer får betala notan. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att garantera att balanskravet verkligen efterlevs?
fr · GR1112 · 2003-08-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:12 av Axel Darvik (fp) till utbildningsminister om plussning av betyg på högskolan Möjligheten att höja ett redan godkänt betyg, så kallad "plussning", är endast tillåtet på en del universitet och högskolor i . Plussning utgör en möjlighet för studenter att få en andra chans @ något som är särskilt viktigt för dem som anser sig vara felbedömda och för dem som studerar ämnen där betyget har stor betydelse för den framtida yrkeskarriären. På de lärosäten där systemet med plussning inte är tillåtet kan studenterna föredra att inte tentera förrän de tror att de har goda möjligheter att få det betyg som de eftersträvar. Detta leder i sin tur till att utbildningstiden förlängs i onödan, något som är kostsamt för både studenten och samhället. Enhetliga regler för plussning skulle skapa mer jämlika förutsättningar för alla landets högskolestudenter. På gymnasiet finns möjligheten att tentera sina betyg genom så kallad särskild prövning efter det att man avslutat studierna. De farhågor man hade om att inte kunna klara av att utföra dessa tentamina på grund av en allt för kraftig anstormning av studenter kan nu i backspegeln ses som överdrivna. är många elever mycket positiva till att denna möjlighet finns. Erfarenheterna från gymnasiet och de universitet som har plussning bör kunna ligga till grund för att utforma ett enhetligt system för plussning på landets högskolor. Med anledning av vad som anförts vill jag fråga utbildningsministern om det finns planer på att utforma ett enhetligt system för plussning som omfattar alla universitet och högskolor i .
frs · GQ121108 · 2003-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1108 om reklamskatten har frågat mig om jag avser att verka för ett avskaffande av reklamskatten. Regeringen uttalade i prop. 1997/98:150 att den anser att reklamskatten bör avskaffas. Regeringen konstaterade dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . Frågan om en fortsatt avveckling av reklamskatten har prioriterats i budgetberedningen men regeringen fann då, med beaktande av de budgetpolitiska målen, att förutsättningar för finansiering av ett avskaffande av den resterande reklamskatten inte förelåg. Frågan kommer på samma sätt att tas upp i höstens budgetberedning. Det är inte möjligt för mig att nu säga något om utgången av denna beredning.
frs · GQ121109 · 2003-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1109 om statens utgiftstak och god redovisningssed har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att upprätta det statliga utgiftstakets betydelse som budgetpolitiskt styrmedel. Jag vill kraftfullt invända mot frågeställarens antydan om att utgiftstaket skulle ha förlorat sin betydelse som budgetpolitiskt styrmedel. Att utgiftstaket är ett viktigt budgetpolitiskt styrmedel framgår tydligt ekonomiska vårproposition där regeringen föreslår besparingar och utgiftsbegränsningar motsvarande ca 5 respektive ca mot bakgrund av att utgiftstaket annars riskerar att överskridas. Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes . Beträffande frågeställarens hänvisning till synpunkter på kreditering av skattekonto kan jag bara konstatera att förslagen har beslutats av .
frs · GQ121124 · 2003-08-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1124 om kvinnliga entreprenörer och 1126 om kvinnor och F-skattsedel har frågat vice statsministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att alla ska få lika chans och möjlighet att starta eget vid ansökan om F-skattsedel och näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att komma till rätta med problemet att kvinnliga entreprenörer i allt för stor utsträckning undantas från möjligheten att starta eget eftersom de nekas F-skattsedel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Frågorna har ställts mot bakgrund av dels att reglerna uppges stänga ute många entreprenörer som vill starta eget, bland annat genom att de påstås vara utformade så att de sammantaget innebär att nyföretagande inom tjänstesektorn allvarligt hindras och missgynnar kvinnor som skulle kunna starta eget inom vårdsektorn och dels att reglerna uppges tillämpas godtyckligt med olika behandling beroende på var i landet ansökan om F-skatt lämnats in. Låt mig först inleda med att säga att inga indikationer finns på att skattemyndigheterna tillämpar reglerna om F-skatt på ett godtyckligt sätt. arbetar kontinuerligt med utbildningsinsatser och konferenser för F-skattehandläggare för att säkerställa en likformig behandling av F-skatteärenden i riket. Jag kan också erinra om att den reform av skatteförvaltningen som regeringen föreslagit i proposition 2002/03:99 och som ska behandlas av ytterligare kommer att förbättra möjligheterna att säkra en likformig behandling av skattskyldiga i landet. Vad sedan gäller F-skattetilldelning till kvinnor, så är det självklart så att reglerna om F-skatt ska tillämpas lika för såväl kvinnor som män. Det är så att alla som ansöker om F-skattsedel och som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet ska tilldelas en sådan såvida det inte finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas. Begreppet näringsverksamhet definieras i 13kap.1§ inkomstskattelagen (1999:1229) som en verksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Det finns inget hinder i nuvarande lagstiftning för företagare inom servicesektorn att få en F-skattsedel. En förutsättning är naturligtvis att verksamheten anses som näringsverksamhet enligt definitionen i inkomstskattelagen. Det är inte möjligt att i generella termer avgöra om vissa yrkeskategorier bedriver näringsverksamhet eller inte. I stället måste varje enskilt fall bedömas för sig. Vanligen är det, när det inte finns skatteskulder eller dylika hinder, verksamhetens självständighet som brister när skattemyndigheten vägrar att utfärda en F-skattsedel. Det är en fråga för rättstillämpningen att närmare precisera när en verksamhet ska anses självständigt bedriven och alltså kunna vara näringsverksamhet. Jag avser inte att vidta några åtgärder för att ändra reglerna om utfärdande av F-skattsedel.
frs · GQ121126 · 2003-08-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1124 om kvinnliga entreprenörer och 1126 om kvinnor och F-skattsedel har frågat vice statsministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att alla ska få lika chans och möjlighet att starta eget vid ansökan om F-skattsedel och näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att komma till rätta med problemet att kvinnliga entreprenörer i allt för stor utsträckning undantas från möjligheten att starta eget eftersom de nekas F-skattsedel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Frågorna har ställts mot bakgrund av dels att reglerna uppges stänga ute många entreprenörer som vill starta eget, bland annat genom att de påstås vara utformade så att de sammantaget innebär att nyföretagande inom tjänstesektorn allvarligt hindras och missgynnar kvinnor som skulle kunna starta eget inom vårdsektorn och dels att reglerna uppges tillämpas godtyckligt med olika behandling beroende på var i landet ansökan om F-skatt lämnats in. Låt mig först inleda med att säga att inga indikationer finns på att skattemyndigheterna tillämpar reglerna om F-skatt på ett godtyckligt sätt. arbetar kontinuerligt med utbildningsinsatser och konferenser för F-skattehandläggare för att säkerställa en likformig behandling av F-skatteärenden i riket. Jag kan också erinra om att den reform av skatteförvaltningen som regeringen föreslagit i proposition 2002/03:99 och som ska behandlas av ytterligare kommer att förbättra möjligheterna att säkra en likformig behandling av skattskyldiga i landet. Vad sedan gäller F-skattetilldelning till kvinnor, så är det självklart så att reglerna om F-skatt ska tillämpas lika för såväl kvinnor som män. Det är så att alla som ansöker om F-skattsedel och som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet ska tilldelas en sådan såvida det inte finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas. Begreppet näringsverksamhet definieras i 13kap.1§ inkomstskattelagen (1999:1229) som en verksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Det finns inget hinder i nuvarande lagstiftning för företagare inom servicesektorn att få en F-skattsedel. En förutsättning är naturligtvis att verksamheten anses som näringsverksamhet enligt definitionen i inkomstskattelagen. Det är inte möjligt att i generella termer avgöra om vissa yrkeskategorier bedriver näringsverksamhet eller inte. I stället måste varje enskilt fall bedömas för sig. Vanligen är det, när det inte finns skatteskulder eller dylika hinder, verksamhetens självständighet som brister när skattemyndigheten vägrar att utfärda en F-skattsedel. Det är en fråga för rättstillämpningen att närmare precisera när en verksamhet ska anses självständigt bedriven och alltså kunna vara näringsverksamhet. Jag avser inte att vidta några åtgärder för att ändra reglerna om utfärdande av F-skattsedel.
frs · GQ121138 · 2003-08-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1138 om fastighetsskattens effekter vid kustområden har frågat mig vad jag avser att göra för att trygga befolkningen vid kustområdena innan betänkande läggs fram. Bakgrunden till frågan är en dom från kammarrätten i som gällde frågan om hur reglerna om den så kallade belägenhetsfaktorn skulle tillämpas vid den allmänna fastighetstaxeringen av småhus 1996. är kritisk till hur myndigheterna har tillämpat motsvarande regler vid fastighetstaxering. Jag kan konstatera att de aktuella bestämmelserna har ändrats sedan kammarrätten meddelade sin dom men avstår i övrigt från att kommentera domen eller frågan om hur myndigheterna tillämpat reglerna vid den taxering som är aktuell. När det gäller skattekonsekvenserna av stigande taxeringsvärden vill jag hänvisa till den begränsningsregel som tillämpas sedan 2002 års taxering. Som bekant innebär begränsningsregeln att fastighetsskatten i princip inte ska överstiga av hushållets sammanlagda inkomst. Det är framförallt låginkomsttagare som äger hus i attraktiva områden som har kunnat dra nytta av begränsningsregeln. avser regeringen dessutom att lägga fram ett förslag om en dämpningsregel för fastighetsskatten. Regeln skulle innebära att höjda taxeringsvärden endast slår igenom med en tredjedel under det året fastighetstaxeringen sker och med motsvarande andel under vart och ett av de därpå följande två åren fram till nästa fastighetstaxering. Regeln är tänkt att kunna tillämpas retroaktivt från då de nya taxeringsvärdena allmänna fastighetstaxering slår igenom.