ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11487 · 2003-12-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:487 av () till statsrådet om tolkning och rättsäkerhet i asylprocessen För en asylsökande är det utomordentligt viktigt att det han eller hon säger i samband med asylutredningen blir korrekt uttolkat och nedskrivet. De som tolkar från den asylsökandens språk måste ha hög kompetens och kunna uttolka nyanser i språket. Det är lovvärt att ändrat sina direktiv för användning av tolk vid asylutredningar så att man alltid ska använda auktoriserad tolk om det är möjligt. Det finns dock många oklarheter i hur tolkningen ska gå till. Det finns fortfarande risk att en icke auktoriserad tolk används eftersom det råder brist på auktoriserade tolkar. Många asylsökande riskerar att utsättas för att tolkning sker på ett icke rättssäkert sätt. Det kan vara så att tolkning görs på ett annat språk än den asylsökandes modersmål eller att tolkning kan göras via telefon. Den berättelse som ska vara avgörande för om den asylsökande ska få uppehållstillstånd i eller ej kan bli helt felaktig på grund av felaktig översättning eller genom att de asylsökande inte har förtroende för en tolk som inte talar deras eget modersmål. Medierna har också uppmärksammat att tolkar fungerat som spioner till det land som den asylsökande flytt ifrån. Rättssäkerheten i asylsystemet har urholkats och kommer att förbli så länge som det finns brister i tolksystemet. Vad avser statsrådet att göra för att rättssäkerheten i asylsystemet ska förbättras vad avser tolkning?
fr · GR11488 · 2003-12-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:488 av () till statsrådet om biståndsarbetet och hiv/aids Hiv/aids är den värsta globala smittosjukdom som drabbat vår värld . Mer än 15 miljoner barn är föräldralösa på grund av sjukdomens härjningar. Mest drabbade är där av de smittade befinner sig. Bara dog mer än tre miljoner människor i sjukdomen och ytterligare fem miljoner människor smittades. När EU:s kommissionär för utveckling och humanitärt bistånd, , talade på en aidskonferens om EU:s prioriterade områden för medicinsk hjälp och assistans till hiv/aids drabbade regioner, är det mycket anmärkningsvärt att han i det sammanhanget inte nämner de 15 miljoner föräldralösa barn som på grund av hiv/aids-epidemin går en mycket osäker och otrygg framtid till mötes. Tydligen tillhör dessa barn inte en prioriterad målgrupp för EU:s arbete i kampen mot hiv/aids, vilket är mycket egendomligt och högst olyckligt! Jag vill, med anledning av detta konstaterande, fråga statsrådet vad hon avser att göra för att påverka EU att prioritera om biståndsarbetet och utforma riktade insatser till förmån för dessa mycket utsatta barns hälsa, sociala trygghet och möjlighet att få växa upp i trygga familjemiljöer, i enlighet med åtagandena i .
fr · GR11489 · 2003-12-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:489 av () till justitieminister om polisens organisation tog staten över polisverksamheten från kommunerna och de över 500 polisdistrikten slogs samman till 119 distrikt. ansvarar 21 självständiga polismyndigheter för polisverksamheten inom sina polisdistrikt. Polisen har över 22000 anställda varav ca 16000 är poliser. är central förvaltnings- och tillsynsmyndighet. Hur samordnar man 21 självständiga regionala polismyndigheter så att de även klarar att fungera som hela polis? Ett försök är det pågående omorganisationsarbetet med samlingsnamnet En nationell polis. Men trots höga ambitioner och god vilja har det inte visat sig alldeles enkelt att få polismyndigheterna att dra åt samma håll. Det klassiska argumentet för en decentraliserad organisation är att de bästa besluten fattas nära verksamheten. Mot detta måste ställas problemen då de lokala organen utövar makt som går stick i stäv mot vad som är nödvändigt för en bra nationell verksamhet. Jag vet mycket väl att tankar om att centralisera polisen är kontroversiella. Ändå vill jag att i dialog med polisen på allvar vågar pröva vilken slags organisation som bäst kan uppfylla rättssäkerhet, samordning, styrning, ledning och resurseffektivitet. Medborgarintresset måste ju ändå gå före revirtänkandet. Min förhoppning är att den pågående organisationsöversynen av polisen också vågar sig på att pröva argument för en nationell polismyndighet, till exempel i stil med och det nya . Min fråga till justitieministern är: Avser justitieministern att initiera att frågan om en sammanhållen nationell polismyndighet tas upp till seriös prövning?
fr · GR11490 · 2003-12-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:490 av () till justitieminister om framtiden för i bör läggas ned. Den promemoria som upprättades inom ledning var tydlig på den punkten. Efter de omfattande nedläggningar av tingsrätter som planeras, bland annat i , och till viss del redan har genomförts väntar en stor omstöpning också av hovrättsorganisationen. På besök i ville justitieministern generellt tona ned nedläggningsplanerna. På en direkt fråga från reporter om huruvida och kammarrätten i finns kvar svarade justitieministern, enligt referatet: "Ja, det tror jag att de gör." Brasklappen kom emellertid : "Men framtiden får ju utvisa hur det blir" (JP ). I ett svar på en skriftlig fråga från mig tidigare , fråga 2003/04:6, förklarade justitieministern: "Om det i den diskussion som pågår inom domstolsväsendet angående den framtida domstolsorganisationen skulle föras fram tankar som avser överrätterna är det inget som föranleder någon åtgärd från min sida". Sammantaget är det svårt att frigöra sig från intrycket att justitieministerns hållning i fråga om framtiden för hovrätterna, däribland , är oklar, osammanhängande och motsägelsefull. Med anledning av vad som ovan har anförts vill jag, på nytt, fråga justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att säkra framtid.
fr · GR11491 · 2003-12-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:491 av () till justitieminister om brottsförebyggande arbete Enligt uppgift ska det utbildas 4000 nya poliser och förhoppningsvis så ska dessa i större utsträckning än vad som sker söka sig till de mindre orterna. I väntan på att detta ska ske är det av största vikt med brottsförebyggande verksamhet. Brottsförebyggande råd borde finnas i alla kommuner. Grannsamverkan samt vuxna nattvandrare är goda exempel på relevanta åtgärder. Det brottsförebyggande arbetet kan förhindra uppkomsten av oönskade grupper såsom "medborgargarden". Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att initiera och stödja ett utökat brottsförebyggande arbete i ?
fr · GR11492 · 2003-12-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:492 av () till socialminister om äldre kvinnors möjlighet till en bra sjukvård Vi blir alla äldre om vi får ha hälsan och leva. Kvinnor lever än män. Men kvinnor har fler krämpor och mår sämre än männen i motsvarande ålder och situation. En del sjukdomar som ökar med stigande ålder är könsbundna, till exempel prostatacancer hos män och osteoporos främst hos kvinnor. Vi vet att vi självfallet aldrig kan gradera och jämföra människors lidande och målsättningen inom hälso- och sjukvården måste vara att det görs individuella bedömningar och behandlingar. Men vi kan inte blunda för att det råder skillnader i behandling av sjukdomar som främst drabbar kvinnor. Trots att vi hunnit en bit in så diskrimineras kvinnor fortfarande. Det gäller utbudet av behandlingar, satsning på sjukdomar som främst drabbar kvinnor och där är osteoporos ett ypperligt exempel. Min fråga till socialminister är: Avser socialministern att vidta några åtgärder för att minska diskrimineringen av äldre kvinnor i hälso- och sjukvården?
fr · GR11493 · 2003-12-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:493 av () till statsrådet om offentliga nämndmöten Flera projekt pågår för att utveckla den lokala demokratin. Nya strukturer för att öka människors känsla av delaktighet och möjlighet till inflytande på politiken skapas. Det är bra men även om dessa former skapar en viss möjlighet till förbättrad insyn i det politiska arbetet sker fortfarande merparten av de politiska nämnd- och styrelsemötena i slutna sammanträdesrum bakom stängda dörrar. En rapport publicerad av CEFOS (, och , publ. 2003) visar att trots att kommunallagen gör det möjligt för politiska nämnder och styrelser att hålla sina sammanträden öppna för allmänheten sker så enbart i 39 av landets kommuner. Eftersom öppenhet och möjlighet till insyn är en förutsättning för demokrati ter det sig underligt att samma rättighet till insyn inte gäller för medborgare oavsett i vilken kommun man bor. I nuvarande lagformulering är offentlighet inte huvudregel utan det är upp till respektive nämnd eller styrelse att fatta beslut huruvida nämndens eller styrelsens möten ska vara offentliga eller inte. Det innebär i praktiken att samma rättigheter till insyn inte ens gäller för medborgare i en och samma kommun. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att skapa likvärdiga möjligheter till insyn i den lokala politiken genom tillträde till nämnder och styrelser, för landets medborgare, oavsett var i landet man bor?
fr · GR11494 · 2003-12-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:494 av () till statsrådet om minoritetsskyddet i kommunallagen finns i kommunallagen en bestämmelse om att ett ärende i kommunfullmäktige ska återremitteras om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna, det så kallade minoritetsskyddet. Vidare stadgas att återremissen ska motiveras (kommunallagen 5kap. I förarbetena till ändringen av kommunallagen 2002 understryks minoritetsintresset. I propositionen skrivs bland annat "För att rätten att begära återremiss ska vara meningsfull måste det enligt regeringens mening vara möjligt för en minoritet att få till stånd ett sådant beslut." För att minoritetsintresset ska tillgodoses måste minoritetens motivering till återemiss följa med beslutet vid remitteringen. Lagens utformning innebär att den återremiss en minoritet får till stånd, görs betydelselös genom att majoriteten, genom ett beslut med enkel majoritet, driver igenom en helt annan motivering till återremissen, än den som minoriteten avsett. Denna "möjlighet" har vid ett flertal tillfällen utnyttjats av bland annat den politiska majoriteten i . Vad avser statsrådet att vidta för åtgärd för att ovan beskrivna situation inte längre ska vara möjlig?
fr · GR11495 · 2003-12-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:495 av () till försvarsminister om Sevesolagen I finns det 159 företag som enligt Sevesolagen placeras i vad som kallas den högre kravnivån och som kräver planer för räddningsinsatser. Men för bara 71 av dessa företag finns planer upprättade. Länsstyrelsernas redovisning visar också att 70 kommuner har sådana riskföretag inom sina gränser men bara 34 kommuner har planer upprättade. Kommunerna har även en skyldighet att informera allmänheten om företagens risker. Det har bara gjorts för 53 av 159 företag. Jag vill fråga försvarsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att Sevesolagens krav ska följas av kommunerna?
fr · GR11496 · 2003-12-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:496 av () till kulturminister om och TV Kulturministern har givit och TV i uppdrag att undersöka huruvida SVT:s och SR:s programutbud speglar förhållanden i hela landet och om de program, som produceras utanför eller lokalt, speglar respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidrar till mångfalden i programverksamheten. En rapport ska lämnas till departementet . Jag skulle vilja fråga kulturministern: Är detta uppdrag en del i den ordinarie verksamhet som direktör ansvarar för, i enlighet med regleringsbrev, eller ett särskilt uppdrag?
fr · GR11497 · 2003-12-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:497 av () till kulturminister om och TV Kulturministern har givit och TV i uppdrag att undersöka huruvida SVT:s och SR:s programutbud speglar förhållanden i hela landet och om de program, som produceras utanför eller lokalt, speglar respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidrar till mångfalden i programverksamheten. En rapport ska lämnas till departementet . Jag skulle vilja fråga kulturministern: Kommer dessa förändringar att påverkas av rapportens resultat? Exempelvis om rapporten indikerar att mångfald eller möjligheter att spegla områden utanför , påverkats negativt.
fr · GR11498 · 2003-12-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:498 av () till kulturminister om och TV Kulturministern har givit och TV i uppdrag att undersöka huruvida SVT:s och SR:s programutbud speglar förhållanden i hela landet och om de program, som produceras utanför eller lokalt, speglar respektive områdes särprägel och egenart och på ett mer allmänt sätt bidrar till mångfalden i programverksamheten. En rapport ska lämnas till departementet . Jag skulle vilja fråga kulturministern: Är uppdraget föranlett av de förändringar i verksamhetens organisering som nu genomför?
fr · GR11499 · 2003-12-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:499 av () till finansminister om som en del av rättsväsendet Smuggling av narkotika, dopingpreparat, alkohol och cigarretter till har ökat kraftigt. Det finns stark anledning att tro att EU-utvidgningen kommer att innebära ett ännu större inflöde av narkotiska preparat till via östra . Den farhågan delas för övrigt av högsta ledning. Ett mycket tydligt exempel är de stora mängder Rohypnol som väller in över gränser. Tullens beslag har också ökat trots ansträngda resurser. smugglas det in stora mänger av fentanyl, ett preparat som har stora likheter med heroin. misstänks tio drogrelaterade dödsfall i bero på fentanylintag. Effekterna av neddragningarna inom tullen står nu klara. Personalminskningen blir 370 personer varav 280 personer kommer att sägas upp. Det kommer att minska tullens möjligheter till en bra reell och personell kontrollverksamhet och därigenom minska slagkraften i en viktig brottsbekämpande verksamhet. En brottsbekämpande verksamhet där behoven inte har minskat utan tvärtom ökat och där prognosen är att det kommer att öka . Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att narkotika, dopingpreparat, vapen och trafficking effektivt ska kunna stoppas vid den svenska gränsen?
fr · GR11500 · 2003-12-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:500 av () till statsrådet om beslut om sjukpenning Den som ansöker om sjukpenning kan få vänta på beslut . Det är en acceptabel väntetid anser . Om beslutet om rätt till sjukpenning fattas måste man anta att den första utbetalningen dröjer . Detta innebär att för de allra flesta hinner löneavdrag att ske innan utbetalning av sjukpenning. Många har inte ekonomiska marginaler för en sådan situation. Beslutet om rätt till sjukpenning kan ju också bli negativt för den försäkrade. I sådant fall har den enskilde en sjukfrånvaro på som vederbörande inte får någon ersättning för och inte heller anledning att avbryta. Min fråga till statsrådet blir därför: Avser statsrådet att vidta några åtgärder beträffande den långa väntetiden för beslut om sjukpenning?
fr · GR11501 · 2003-12-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:501 av () till statsrådet om arbetsmarknaden i har drabbats mycket hårt av stora nedläggningar och neddragningar av verksamhet inom olika företag. På mindre är har över 2000 arbetstillfällen försvunnit från kommunen. Detta har inneburit en mycket besvärlig situation för kommunen med stor arbetslöshet och sviktande skatteunderlag. Kommunen intar nu sjätte plats på listan över de kommuner som drabbats hårdast av arbetslöshet. I samband med nedläggningen av flygflottiljen F15 i då 500 arbetstillfällen försvann kompenserades kommunen med sammanlagt 350 nya arbetstillfällen. Detta främst i form av lokalisering av statlig verksamhet, vilket betydde väldigt mycket för att återskapa ett visst mått av framtidstro i kommunen. Mot bakgrund av den akuta situationen på arbetsmarknaden i är det mycket olyckligt att , , nu aviserar att verksamheten i kommunen ska avvecklas. Det innebär att ytterligare ett 50-tal arbetstillfällen försvinner från denna mycket hårt drabbade kommun. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka antalet arbetstillfällen i ?
fr · GR11502 · 2003-12-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:502 av () till statsrådet om den integrationspolitiska maktutredningen tillsatte regeringen en integrationspolitisk maktutredning. Utredningens uppdrag är att undersöka och analysera fördelningen av makt mellan infödda och invandrare. Till särskild utredare utsågs statsvetaren från @ en forskare med analys av maktfrågor som specialitet. utsattes i för kritik av två av utredningens experter de los . Enligt Kamali och de los , som i artikeln också tillkännagav att de hoppade av utredningen, skulle utredningen under ledning ha marginaliserat de forskare som tidigare bedrivit forskning inom det inom det integrationspolitiska fältet, främst dem med utländsk bakgrund. Kritiken och den efterföljande turbulensen därefter har fått ett antal "tunga" svenska statsvetare, bland andra , professor vid , och , professor och forskningsledare vid , att skriva ett brev, daterat , till statsrådet. Enligt statsvetarna planerar regeringen nu att utse till ny ordförande i utredningen. I brevet uttrycker författarna sin "bestörtning över ett sådant beslut". Det skulle, enligt dem, innebära en otillbörlig politisering av den forskning som utredningen bygger på. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta i syfte att återställa förtroendet för den integrationspolitiska maktutredningen.
fr · GR11503 · 2003-12-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:503 av () till justitieminister om polisens personalförsörjning Många talar om vikten av att öka antalet poliser i . Vid utgången av 2002 fanns det 16149 poliser i . av dessa poliser är . Många äldre poliser måste arbeta dygnets alla timmar på grund av personalbrist. Det har inneburit att sjukfrånvaro och ohälsa har blivit ett allt större problem. Det är framför allt långtidssjukskrivningarna som svarar för ökningen av sjukfrånvaron som 2002 i genomsnitt uppgår . Detta motsvarar ca 1500 årsarbetskrafter. Poliser har numera under vissa förutsättningar möjlighet till deltidspension . Sannolikt kommer denna möjlighet att utnyttjas av ett stort antal poliser. Vid utgången av 2002 var ca 3700 poliser eller äldre. Till detta kommer att flera polisdistrikt saknar medel för att driva sin verksamhet på dagens nivå, vilket rimligtvis kommer att påverka möjligheten till nyanställning av polispersonal även om personalen var tillgänglig. minskade antalet poliser i med 228 respektive 112 för att öka med 31 respektive 29. Sammantaget innebär detta att betydligt färre poliser är i aktiv tjänst än vad som rapporteras i den officiella statistiken samt att prognosen för nettoökningen av antalet poliser är osäker. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att nu öka antalet poliser i aktiv tjänst?
fr · GR11504 · 2003-12-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:504 av () till statsrådet om vård av tortyrskadade I en nyligen avhållen interpellationsdebatt i debatterades den psykiska ohälsa som många asylsökande lider av och det svenska samhällets oförmåga att leva upp till kravet att alla asylsökande ska erbjudas hälsosamtal och hälsoundersökning. har föreslagit ett nationellt uppdrag i samverkan med frivilligorganisationer såsom och Röda Korset för kunskapsutveckling och stöd på området som rör vården av tortyrskadade och på andra sätt traumatiserade flyktingar. Under debatten uttryckte sig migrationsministern positivt till ett sådant uppdrag, varför min fråga till statsrådet blir: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ett nationellt uppdrag enligt ovanstående snabbt ska kunna förverkligas?
fr · GR11505 · 2003-12-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:505 av () till statsrådet om bemötande av asylsökande kvinnor Svensk asylpolitik bygger på principen om de mänskliga rättigheterna samt de intentioner som finns angivna i . Vi är måna om att hävda att alla asylsökande får sitt fall prövat individuellt och med ett professionellt bemötande. Vi vill hävda att alla de som har asylskäl faktiskt får asyl i . En ung gravid kvinna från norra söker asyl i . Hon berättar att hon med tvång är gift som fjärde hustru till en man i norra . Hon har, då hon upptäckte att hon var gravid med en annan mans barn, med hjälp av sin moster flytt till . Med sig i bagaget har hon med sig tidningsurklipp där det tydligt framgår att hon i hemlandet är eftersökt av de islamska ledarna i sin hemby efter att hon flytt från sin man. konstaterar i sin utredning att det är styrkt att kvinnan är från norra och att artikeln i tidningen handlar om henne. konstaterar också att man i norra praktiserar de islamska sharia-lagarna, lagar som kan innebära stening till döds för en kvinna som ertappas med otrohet. hävdar dock att vår asyllagstiftning inte kan ge kvinnan asyl då man trots allt inte tror på hennes berättelse som man menar att hon först skulle ha uppsökt den lokala polismyndigheten. Med tanke på att nämnda myndighet inte varit till något skydd för de kvinnor vars tragiska öden som vi redan har kännedom om är min fråga till statsrådet följande: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder så att kvinnors asylskäl och utlänningslagens 3kap. 3§ får större genomslag i asylhanteringen?
fr · GR11506 · 2003-12-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:506 av () till miljöminister om snabbt oljesaneringsarbete på i har genomfört en utredning angående oljesaneringsförråden. I utredningen föreslås en kraftig besparing av förråd för oljesanering efter utsläpp. Detta förslag till besparing klingar illa med de krav som ställts för att höja ambitionen kring havsmiljöfrågor. Längs finns många vikar och det är viktigt att eventuellt saneringsarbete kommer ingång innan oljan når land. Det handlar ofta om mycket snabba ageranden som inte tillåts ta timmar i anspråk. Min fråga till ministern blir därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att oljesaneringsarbete även fortsatt kommer att kunna genomföras snabbt och effektivt utan onödiga transporter och tidsfördröjningar?
fr · GR11507 · 2003-12-22 00:00:00 — Fråga 2003/04:507 av () till statsminister om mänskliga rättigheter i Statsministern ska besöka och träffa premiärminister . är generalsekreterare i . Han har stämts för förtal av bland andra premiärministern för att han kritiserat lån på till Suharto-regimen i . Om domstolen dömer till premiärministerns fördel kommer tvingas betala en enorm skadeståndssumma och bli försatt i personlig konkurs. Enligt lagen får en person satt i personlig konkurs inte ställa upp i allmänna val. Det är inte första gången regimen i på detta sätt omöjliggör för oppositionen att verka i landet. Vilka åtgärder är statsminister beredd att vidta under sin resa till för att tillse att respekterar och andra singaporeaners mänskliga rättigheter?
fr · GR11508 · 2003-12-22 00:00:00 — Fråga 2003/04:508 av () till kulturminister om 300-årsjubileet av födelse firas 300-årsjubileet av födelse. Firandet är både en nationell angelägenhet och en angelägenhet för de orter i landet som på något sätt har anknytning till minnet av , den mest kända svensken i ett internationellt perspektiv. De orter som planerar ett firande är , och . Olika lokala initiativ planeras på dessa orter. Tyvärr saknas en nationell samordning av firandet. En samordning som skulle kunna leda till att firandet blir den nationella angelägenhet som gärning förtjänar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga kulturministern vilka åtgärder ministern tänker vidta för att få till stånd en nationell samordning av 300-årsjubileet av födelse.