ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111286 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1286 av () till socialminister om tandvårdsstödet till äldre Som lök på patienternas och Skånekassans lax har det nu kommit ett beslut om att patientersättningen ska baseras på folktandvårdens taxa i respektive landsting. Inte beroende på var patienten bor utan beroende på var tandläkaren är verksam. Det visar sig att folktandvårdens taxor skiljer sig avsevärt mellan olika delar av landet. Enligt en jämförelse från Vårdersättningskontoret ersätts hel implantatbro i överkäken med 32770kr i , 36178kr på samt 20963kr i och . Kirurgin för motsvarande bro ersätts med 12130kr i , 12 626kr på , och 9675kr i . Möjligheten till konkurrens på lika villkor undergrävs totalt. Systemet kommer antingen att leda till att inte får någon behandling inom hemlandstinget (man kan för övrigt fråga sig om folktandvården verkligen har kostnadstäckning eller om taxan utgör en otillåten landstingsubvention) eller att patienterna tvingas resa till andra landsting, kanske tillsammans med behandlande tandläkare som öppnar bipraktik, för behandling. Vad avser statsrådet att göra för att få ordning på tandvårdsstödet till äldre?
fr · GQ111287 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1287 av () till statsrådet om säkrare vägar har flertalet olyckor inträffat med svåra personskador som följd. Några av de mest olycksdrabbade i landet är E6, E20, E4 och . har senarelagt åtgärder på grund av det ekonomiska läget @ vissa vägar med många olyckor får vänta till 2015 innan åtgärder kan vidtas. Vissa kommuner försöker få snabbare åtgärder genom att ge lån till . från till , även kallad Dödens väg, har drabbats av många svåra olyckor . Det finns ingenting som skiljer körbanorna åt och sikten är dålig. Flera frontalkrockar har inträffat. skadades 149 personer på denna väg och 16 personer dog. Det har inte blivit mycket bättre . har jag tagit del av två allvarliga olyckor. Regeringen har sin del i ansvaret för vägarna i . har tagit fram en arbetsplan men väntar nu på regeringens godkännande. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att göra vägen mellan och säkrare?
fr · GQ111288 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1288 av () till justitieminister om polisens uniformer har föreslagit att det ska bli tillåtet för poliser att i sitt arbete bära vissa etniska och religiösa kläder @ till exempel huvudduk eller turban. Anledningen är att polisen säger sig vilja visa att man accepterar olika etnisk bakgrund och religiös tillhörighet. Ett av de viktigaste syftena med en enhetlig uniform är att den enskilde polisens religiösa eller politiska livsåskådning inte ska ha någon betydelse. När den enskilda polisen möter allmänheten ger uniformen en tydlig signal att vederbörande är en myndighetsperson som ytterst representerar samhället och våra gemensamma lagar. Förslaget från väcker frågan om var man ska dra gränsen för vilka etniska och religiösa kläder eller symboler som får bäras, och vem som ska dra den gränsen. Alla ska kunna vara övertygade om att man får samma bemötande, oavsett vilken polisman man stöter på. Man ska inte bilda sig en uppfattning om en polisman på religiösa eller etniska grunder. Det är av stor betydelse att polisen i breddas, så att poliskåren bättre speglar befolkningssammansättningen i vårt land. För att detta ska bli möjligt krävs snarare att polisens antagningsprocess moderniseras än att kravet på en enhetlig uniform slopas. Vad avser justitieministern att göra för att polisen i även i fortsättningen ska bära en enhetlig uniform?
fr · GQ111289 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1289 av () till justitieminister om språktest inom polisen Poliskårens sammansättning bör spegla befolkningssammansättningen i . Detta är avgörande för att skapa ett förtroende för polisen hos hela befolkningen. måste höga och generella krav ställas på egenskaper och kunskaper hos dem som rekryteras till polisen. Goda kunskaper i svenska språket är nödvändiga och självklara om man vill arbeta som polis. I samband med antagningen till genomförs ett språktest. Fyra av tio som genomgår testet godkänns inte. Bland de sökande med utländsk bakgrund underkänns åtta av tio. Detta väcker en rad frågor. Hur fungerar svenskundervisningen i den svenska skolan om en så stor andel av de sökande inte klarar ett svensktest? Exempel ur testet som redovisats i medierna väcker frågor om testet till sitt innehåll och upplägg motsvarar dagens språkbruk i . Med anledning av detta vill jag fråga vad justitieministern avser att göra för att själva antagningsprocessen till i sig inte ska vara ett hinder för att bli polis?
fr · GQ111290 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1290 av () till finansminister om fastighetsskatten Det har kommit till allmän kännedom att en lucka i lagen har gjort att människor med höga inkomster kommit att betraktas som låginkomsttagare när fastighetsskatten ska beräknas. Kostnadsskyddet för fastighetsskatten har konstruerats så att det enbart beräknas efter vilken inkomst man har i . Följden blir att den som bor och är skriven i men har sin huvudsakliga inkomst i ett annat land, företrädelsevis våra grannländer, kommer undan med långt lägre fastighetsskatt än vad man skulle få betala om man haft sin huvudsakliga inkomst i . Som mest kan människor på detta sätt undkomma i fastighetsskatt. Denna brist i begränsningsregelns konstruktion sticker givetvis i ögonen på den med ganska knappa resurser som fortfarande, på grund av att man bor i ett attraktivt läge, tvingas betala mycket stora summor i fastighetsskatt. Brister av detta slag strider mot principen om att alla ska behandlas lika och urholkar naturligt skatteviljan. Därför vore det rimligt om konstruktionen sågs över. Dessutom verkar det inte vara fullständigt utrett hur många människor som otillbörligt gynnas av bristen i begränsningsregeln. Chefen för , , säger till (4/8 2003) att det kan röra sig om "mångdubbelt fler" än de 2000 höginkomsttagare som man tidigare uppskattat. En fullständig utredning borde vara på sin plats. Jag vill därför fråga finansministern hur han avser att agera för att rätta till bristerna i fastighetsskattens begränsningsregels konstruktion?
fr · GQ111291 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1291 av () till justitieminister om homofobiska hatbrott under Årets största kärleksmanifestation, , blev störd av flera grova hatbrott. Redan innan festivalen hade inletts blev ledaren för gaystadsvandringarna angripen och misshandlad. Lördagens stora parad blev anfallen av ett 30-tal nynazister med koppling till Nationaldemokraterna. En treårig flicka i publiken blev skadad och en paraddeltagare fick vårdas på sjukhus efter allvarliga skador. Angreppen och hatbrotten skrämmer då de angriper demokratins allra yttersta värden; yttrandefriheten och rätten att vara den man är. har till stor del, om än inte tillräckligt, varit befriade från den här typen av politiskt organiserade attacker mot HBT-världens samlingar och festivaler . I har det varit vanligare och jag hade själv möjlighet att bevittna den massiva polisinsats som skyddade . Det är viktigt att den här typen av attacker inte får stå oemotsagda eller mötas utan en tydlig reaktion från samhällets sida. Regeringen borde därför utarbeta en handlingsplan för hur man kan motarbeta hatbrotten och homofobin med särskild inriktning på den politiskt organiserade brottsligheten som HBT-rörelsen nu råkar ut för. Jag vill därför fråga justitieministern om han avser att utarbeta en sådan handlingsplan?
fr · GQ111292 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1292 av () till statsrådet om senareläggning av trafikinvesteringar I ett skriftligt frågesvar till riksdagsledamoten uttalade chefen för att "trängselavgifter ger ett effektivare nyttjande av vägar och andra kommunikationsmedel och minskar på så sätt utbyggnadsbehovet av ny infrastruktur". Behovet av infrastrukturinvesteringar inom på kommunikationsområdet är uppenbart den viktigaste miljöfrågan av alla i huvudstadsregionen. Slutsatsen från min sida är att man bör börja i rätt ända för att klara miljöproblemen i , nämligen genom en storsatsning på infrastrukturinvesteringar. Chefen för anser däremot tydligen att biltullar eller trängselavgifter är ett motiv för att minska infrastrukturinvesteringarna. Mot denna bakgrund är det angeläget att få veta vilka trafikinvesteringar i som regeringen av miljöskäl kan komma att senarelägga därest trängsel- eller miljöavgifterna i strid med av Socialdemokraterna givna vallöften införs. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka angelägna trafikinvesteringar i kan komma att senareläggas om trängselavgifter införs?
fr · GQ111293 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1293 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om vattenskotrar fastslog i en dom att större vattenskotrar faller under samma lagstiftning som vanliga fritidsbåtar. Därmed var det fritt fram att framföra denna typ av fordon i , något som varit förbjudet . Det har dock kommit till min kännedom att det nu förbereds ett nytt förbud av vattenskotrar i . Jag hoppas att regeringen inte har några intentioner att diskriminera vattenskotrarna framför fritidsbåtar. Ett svenskt förbud av vattenskotrar skulle strida mot och Rådets förslag till ändringar av direktiv /25/EG för harmonisering av medlemsstaternas lagar samt andra författningar i fråga om fritidsbåtar. En förändring av den nuvarande lagstiftningen skulle naturligtvis få allvarliga konsekvenser för dem som är ägare av en vattenskoter. Som statsrådet säkert förstår blir det också svårt att avyttra ett fordon som inte får framföras i . Det kan finnas anledning att titta på vad som kan göras för att förbättra vattenskotrars påverkan på miljön men detta gäller även i högsta grad fritidsbåtar så väl som kommersiella fartyg. Vattenskotrar har dock den fördelen att de har en låg bränsleförbrukning. anser jag att det måste kunna införas förbud mot användning av vattenskoter i särskilt känsliga natur- och friluftsområden. Jag hoppas att regeringen inser att vattenskotrar för många är ett värdefullt inslag i utbudet av olika typer av fritidsbåtar. Med anledning av vad som anförts ovan vill jag fråga om statsrådet avser att motverka diskriminering av vattenskotrar i förhållande till andra typer av fritidsbåtar.
fr · GQ111294 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1294 av () till statsrådet om finansiering av bron över I är det enskilda vägnätet lika stort som det allmänna vägnätet. I finns flera vägsamfälligheter som har att underhålla stora broar som går över . Då dessa broar byggdes kommer de att att ha ett stort renoverings- och förbättringsbehov. Som statsrådet känner till är inte dessa delar av vårt land särskilt välbefolkade vilket leder till mycket stora kostnader för enskilda boende inom vägsamfällighetens område. beräknade investeringsbehov för exempelvis Kärrbackstrands samfällighet handlar om 0,5 till och antalet hushåll med åretruntboende är ca 10 stycken. Alternativ väg saknas helt. Anser statsrådet att det är rimligt att enskilda medborgare ska bära en sådan kostnad för att ha väg till sin bostad? Avser statsrådet att verka för, som föreslagits i en utredning, att dylika objekt som bron i Kärrbackstrand borde övergå till allmänt vägnät?
fr · GQ111295 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1295 av () till utrikesminister om representation i är troligen det enda landet i där den demokratiska utvecklingen går åt fel håll. Den gnutta demokrati som finns urholkas ständigt. Brott mot de mänskliga rättigheterna är återkommande. Tidningar stängs, oppositionspolitiker fängslas, journalister döms till straffarbete och valresultat ogiltigförklaras. Det är angeläget att på alla sätt uppmuntrar utvecklingen av demokratin och de mänskliga rättigheterna i . Efter att saknat diplomatisk representation i har regeringen beslutat att placera en diplomat i huvudstaden . Det är bara att förutsätta att den svenska representationen inriktas på att stödja den demokratiska utvecklingen och de organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att genom representationen i ska stödja utvecklingen av demokrati och mänskliga rättigheter i ?
fr · GQ111296 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1296 av () till socialminister om rekrytering av läkare från länder utanför EU Moment 22 har drabbat en läkare från i mitt hemlän . Hon kontaktade en vårdcentral och berättade att hon vill arbeta och vidareutbilda sig i . Vårdcentralen blev intresserad och erbjöd henne arbete. För att en läkare från ett land utanför EU och EES-området ska få arbeta i krävs ett arbetstillstånd från . Men för att få ett arbetstillstånd måste godkänna utbildningen som läkaren har fått i sitt hemland. För att ska göra en bedömning krävs dock att den sökande har arbetstillstånd. Många landsting söker läkare med ljus och lykta. Då är det allvarligt om byråkratin för arbetstillstånd för läkare från länder utanför EU hindrar rekryteringen. Jag vill fråga socialministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att undanröja byråkratiska hinder av det slag som här har redovisats och därmed underlätta rekryteringen av läkare från andra länder.
fr · GQ111297 · 2003-08-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1297 av () till statsrådet om åtgärder mot alkoholreklam På flera platser i förekommer olaglig vinreklam. har vi kunnat konstatera hur utomhusreklam för alkohol i form av reklamaffischer har satts upp på offentliga platser. Vuxna, ungdomar och barn har tagit del av den olagliga utomhusreklamen utanför försäljningsställen för livsmedel. Att alkoholindustrin och reklamfirmor arbetar på ett oseriöst sätt har vi än en gång kunnat konstatera. Någon kommun har kritiskt uppmärksammat problemet och någon affär har tillsett att den olagliga alkoholreklamen tagits bort. Men problemet kvarstår. Därför behöver lagstiftningen förtydligas för att möta den aggressiva utomhusreklamen för alkohol. Lagstiftningen måste också förberedas för vad som sannolikt är nästa steg i alkoholreklamen @ direktreklam till hushållen. Jag vill fråga folkhälsoministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att möta den allt aggressivare alkoholreklamen.
fr · GQ111298 · 2003-08-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1298 av de () till miljöminister om väg 73 Tyvärr har ännu en dödsolycka inträffat på , . förolyckades två små barn och flera, både vuxna och barn, skadades svårt när en lastbil kom in på mötande körbana. Det behövs en fyrfältsväg med mitträcke och planskilda korsningar på sträckan Älgviken@Fors. Regeringen har haft åtskilliga månader på sig att göra en tillåtlighetsprövning och miljöministern har i ett svar på en skriftlig fråga till mig lovat att prövningen ska ske så snabbt som det är möjligt. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag fråga när statsrådet avser att besluta om tillåtlighet för utbyggnad av väg 73.
fr · GQ111299 · 2003-08-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1299 av de () till miljöminister om valfångst Det är nu klart att återupptar valfångsten under förespegling av att det sker i vetenskapligt syfte. Tydligen har vare sig den eller miljöministerns eventuella försök att rätta till den svenska röstningsfadäsen 2002 haft några som helst framgångar. Det är det svenska skandalösa röstningsmisstaget vid valfångstkommissionens möte som är skulden till att kan inleda valfångst . Det är uppenbart att vare sig protester, bilateral dialog med eller resolutioner av olika slag varit framgångsrika i att förhindra att återupptar valfångsten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att förhindra isländsk valfångst?
fr · GQ111300 · 2003-08-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1300 av () till statsrådet om brist på studentbostäder Tillgången på bostäder för studenter är oerhört dålig på större studieorter, till exempel i står 20000 i kö. Många studenter som blir antagna till studieplatser tvingas tacka nej därför att de inte har en bostad. Dagens problem på bostadsmarknaden hade kunnat motverkas genom politiska beslut. Andrahandsmarknaden är mycket begränsad och priset för boende kan på grund av den enorma kön och bristen på bostäder riskera att höjas än mer. Regeringens satsning på investeringsbidrag har inte lett till en lösning på problemet. Det är angeläget att hitta nya långsiktiga metoder för att bygga billigare småbostäder och stimulera byggandet av specifika studentbostäder. i det akuta läget måste snabba åtgärder sättas in som ökar tillgången på bostäder. Skattefrihet för uthyrning av rum i privatbostäder skulle göra det möjligt att snabbt få fram betydligt fler lagliga hyresrum. Det skulle både effektivisera användningen av det befintliga bostadsbeståndet och råda bot på den allra mest akuta bostadsbristen, inte minst bland studenter. Utbudet av bostäder skulle ökas och prisbilden för boendet på så sätt pressas. Kommun- och bostadsministern har avfärdat denna lösning under förra . Är ministern beredd att vidta åtgärder nu för att medge skattefrihet för uthyrning av studentrum för att snabbt öka tillgången på bostäder på bostadsmarknaden för studenter?
fr · GQ111301 · 2003-08-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1301 av () till statsrådet om svenskt bistånd till Enpartidiktatur, bristande rättssäkerhet och bristande respekt för de mänskliga rättigheterna präglar dagens . Det godtyckliga fängslandet av, och skenrättegången mot, några utländska journalister påminner oss om den permanenta situationen för landets egen befolkning. Människor som påstås ha begått politiska brott får sitta inspärrade . Andra som inte påstås ha begått politiska brott tvingas försmäkta utan rättegång. Den kommunistiska enpartistaten och regeringen styr landet illa, men tål ingen kritik av förhållandena i landet. Den kränker dessutom systematiskt de mänskliga rättigheterna och visar inga tecken på att ändra sig. Utan förändringar är prognosen dyster för att bistånd till ska kunna göra någon grundläggande skillnad. och andra länder har givit bistånd till regimen. Flera biståndsgivare, som och , håller nu dock på att strypa sitt bistånd till (10/7/2003). Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vad han avser att vidta för åtgärder vad gäller och EU:s politik gentemot och bistånd till .
fr · GQ111302 · 2003-08-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1302 av () till statsrådet om resebidrag för könsstympning Det övergripande målet vad gäller kvinnlig könsstympning i är att se till att brottsformen upphör samt att de flickor och kvinnor som redan könsstympats får adekvat stöd och den vår de har rätt till. Jag välkomnar att regeringen ger i uppdrag att utveckla en nationell kunskapsbank för arbetet mot kvinnlig könsstympning. Men jag oroar mig för att uppdrag inte inkluderar problemet med att kan ge resebidrag i fall där syftet är att få könsstympning utförd i ursprungslandet eller i annat anknytningsland. Vid ansökan om resebidrag till land där könsstympning kan komma att utföras och när flickan är i riskåldern eller kvinnan tillhör riskgruppen ska inte resebidrag, vare sig från socialförvaltningen eller annan myndighet, kunna utgå. Min fråga till statsrådet är om hon, genom uppdraget till eller på annat sätt, avser att verka för att stoppa myndigheters möjlighet att bevilja resebidrag till annat land när besöket kan misstänkas ha till syfte att könsstympa flickan eller kvinnan.
fr · GQ111303 · 2003-08-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1303 av () till justitieminister om rätten till offentlig försvarare Rätten att förordnas en offentlig försvarare för den som misstänks för ett allvarligt brott är en fundamental rättsäkerhetsgaranti. Det är staten som till stora kostnader i regel betalar den största delen av kostnaden för försvararen. När det finns omfattande brister i statens övriga i stöd till medborgarna vid rättsliga tvister inför domstol @ inte minst rättshjälpen @ måste även reglerna för offentliga försvarare granskas noggrant. Detta för att garantera att begränsade resurser används på ett rimligt sätt. Det har i konkreta fall visat sig att en misstänkt person kan får obegränsad rätt till en offentlig försvarare trots att den misstänkte vägrar att inställa sig till samtal med polis eller åklagare för att bringa klarhet i utredningen. Detta framstår som orimligt med tanke på att utgångspunkten för såväl polis, åklagare och senare en eventuell domstol är en tydlig objektivitetsprincip. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att begränsa möjligheten till offentliga försvarare för personer som aktivt och medvetet håller sig undan från att bidra till utredningen av ett misstänkt brott?
fr · GQ111304 · 2003-08-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1304 av () till justitieminister om tillgång till juridisk hjälp Samhällets juridiska hjälp vid tvister eller brott kan ges i flera former. Särskilt viktigt är möjligheten till rättshjälp och rätten till en offentlig försvarare. lider en brist på humanjurister, jurister med kompetens i bland annat familjrättsfrågor. Det innebär svårigheter för medborgarna att få den hjälp man kan behöva vid till exempel familjerättsmål eller i form av ett målsägandebiträde vid brottmål. En bidragande orsak till detta kan vara bristerna i rättshjälpen. Rättshjälpen syftar till att hjälpa den som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt vid en process. Vidare kan nivån på den så kallade timtaxan för offentliga försvarare och målsägandebiträden bidra till att det är svårt att få en kvalitativ advokatverksamhet helt inriktad på brottmål att bli lönsam. Lägger man sedan till de relativt sett låga nivåerna för ersättning i försäkringsbolagens rättsskydd så försvåras bilden ytterligare. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att förbättra förutsättningarna för medborgarna att få tillgång till juridisk hjälp vid domstol?
fr · GQ111305 · 2003-08-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1305 av () till justitieminister om Enligt uppgift har för avsikt att hemställa hos att låta utreda hur ska organiseras. Regeringen har tidigare beslutat om en handlingsplan om reformering av domstolsväsendet. ställde sig bakom de utgångspunkter slogs fast i denna. Utgångspunkterna var bland annat rimligt avstånd till en tingsrätt, målunderlag för att möjliggöra specialisering för bättre kvalitet samt bättre geografisk samordning. Den organisatoriska lösningen var att skapa större domkretsar. bedöms vara en så pass stor tingsrätt att det finns skäl föra att den utgör en egen domkrets och har således inte varit föremål organisationsförändring. justitieutskott har också uttalat att utvärderingen av senast gjorda organisationsförändring bör avvaktas innan ytterligare utredningar och förändringar initieras. Tjänsten som vid har ännu inte utannonserats och exempel finns vid andra domstolar där vakanta tjänster inte återbesätts. Avser statsrådet att vidta åtgärder och i så fall vilka, med anledning avsikt att låta göra en organisationsutredning avseende ?
fr · GQ111306 · 2003-08-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:1306 av () till justitieminister om tingsrättsorganisationen Enligt uppgift har för avsikt att hemställa hos att låta utreda hur ska organiseras. Regeringen har tidigare beslutat om en handlingsplan om reformering av domstolsväsendet. ställde sig bakom de utgångspunkter slogs fast i denna. Utgångspunkterna var bland annat rimligt avstånd till en tingsrätt, målunderlag för att möjliggöra specialisering för bättre kvalitet samt bättre geografisk samordning. Den organisatoriska lösningen var att skapa större domkretsar. bedöms vara en så pass stor tingsrätt att det finns skäl föra att den utgör en egen domkrets och har således inte varit föremål organisationsförändring. justitieutskott har också uttalat att utvärderingen av senast gjorda organisationsförändring bör avvaktas innan ytterligare utredningar och förändringar initieras. Tjänsten som vid har ännu inte utannonserats och exempel finns vid andra domstolar där vakanta tjänster inte återbesätts. Avser statsrådet att agera i syfte att se till att följer av regeringen fattade beslut vad avser tingsrättsorganisationen och då i synnerhet vikten av rimligt avstånd till en tingsrätt?