ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12125 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:125 om arbetslösheten i Gävleborgslän har frågat mig vilka arbetsmarknadspolitiska åtgärder jag avser att vidta för att förbättra situationen i . Bakgrunden till frågan är den ökade arbetslösheten och stora varsel om uppsägning av personal i och i . Jag är mycket medveten om det bekymmersamma läge som råder i . Det är av stor vikt att alla berörda parter deltar och bidrar till att mildra effekterna vid företagsnedläggningar och varsel. Arbetsmarknadspolitiken har en viktig uppgift i detta arbete. () har regeringens uppdrag att säkerställa nödvändiga resurser och kompetens för arbetsmarknadspolitiska insatser på orter som drabbas av större varsel. Det är AMS som ansvarar för att tillgängliga resurser styrs till de områden där de bäst behövs. Resurserna ska fördelas utifrån regionala förutsättningar och vid behov omfördelas under pågående budgetår. Jag följer utvecklingen på arbetsmarknaden och AMS arbete mycket noga för att säkerställa att det finns resurser som stödjer arbets- och kompetenslinjen i arbetsmarknadspolitiken.
frs · GR12126 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:126 om döva och bildtelefon de har frågat statsrådet om denna har för avsikt att se över lagstiftningen så att döva ges möjlighet att få tillgång till bildtelefon. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan är ställd med anledning av att döva nekas möjligheten att få en bildtelefon som arbetstekniskt hjälpmedel. Detta skulle ske trots att i sin Vägledning nr 2002:8 har angett att bidrag till arbetshjälpmedel, till exempel i form av bildtelefon till döva, inte ska betalas ut bara för att bryta en sjukskrivning utan att bidraget även fyller en viktig funktion som förebyggande åtgärd. Ansvaret för hjälpmedel är emellertid uppdelat så att hälso- och sjukvårdshuvudmännen svarar för hjälpmedel som funktionshindrade behöver för sin dagliga livsföring. Jag instämmer i uppfattning att funktionshindrade inte ska behöva isoleras och hamna utanför arbetsmarknaden till följd av att de inte får tillgång till nödvändiga arbetshjälpmedel. Med hänsyn till vad anfört i sin vägledning om detta och att det även ger döva möjlighet att få tillgång till bildtelefon som arbetshjälpmedel, anser jag dock att det inte finns någon anledning att se över lagstiftningen.
frs · GR12128 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:128 om högskoleprov för synskadade har frågat mig vad jag avser att göra för att gravt synskadade ska kunna söka till högskolan på samma villkor som övriga studenter. Inledningsvis vill jag framhålla att gravt synskadade i huvudsak söker på samma villkor som övriga sökande till grundläggande högskoleutbildning. Den skillnad som finns är att gravt synskadade endast har möjlighet att göra högskoleprov . Om inte alla behöriga sökande kan tas emot till en utbildning ska urval göras bland de sökande. Urvalet görs huvudsakligen på betyg och resultatet av högskoleprov, ibland i kombination med arbetslivserfarenhet. Men sökande kan också åberopa särskilda skäl. Särskilda skäl kan avse till exempel funktionshinder eller annan synnerlig omständighet enligt föreskrifter som har utfärdat. När högskoleprovet introducerades , var dess funktion att vara ett urvalsinstrument till högskolestudier för sökande som var och som hade arbetslivserfarenhet (den s.k. 25:4-regeln). breddades användningen av provet till att gälla alla sökande. Syftet var att provet skulle kunna fungera som en "andra chans" även för ungdomar som avslutat sin utbildning i gymnasieskolan. påbörjades en försöksverksamhet med anpassade högskoleprov för såväl dyslektiker som för gravt synskadade. Sedan det första provtillfället har sammanlagt 42 gravt synskadade personer gjort provet. gjordes provet av en person. Det särskilt framtagna provet för gravt synskadade har tagits fram i två versioner. Provet har samma utformning som det traditionella högskoleprovet bortsett från att delprovet DTK det vill säga diagram, tabeller och kartor inte ingår, då det visat sig svårt att framställa exempelvis grafiska bilder. Dessutom kan detta delprov inte användas när man gör provet med hjälp av talkassett. Varje individ kan visserligen göra provet endast två gånger, men de som tänker göra provet kan i förväg bekanta sig med de olika delproven och de uppgiftstyper som förekommer i varje delprov. De som anmält sig till provet har möjlighet att låna ett övningsprov i punktskrift eller på talkassett från det lärosäte där de vill genomgå provet. Provresultatet är, liksom resultatet av det ordinarie provet, giltigt . För de sju personer som gjorde provet är resultatet giltigt till och med antagningsomgången . planerar därför att framställa ytterligare två högskoleprov för gravt synskadade. Det innebär att gravt synskadade kommer att få tillgång till sammanlagt fyra högskoleprov. Jag är mycket engagerad i att öppna högskolan för fler och bredare grupper. Det har de senaste årens utbildningspolitik varit ett tydligt bevis på. De åtgärder som initierats av regeringen har skapat grundförutsättningar för att öppna högskolan för fler grupper i samhället. Inte minst gäller det funktionshindrades möjligheter till högre studier. Jag ser därför positivt på att nu kommer att fördubbla antalet högskoleprov för gravt synskadade. Jag kommer att följa utvecklingen noggrant och jag är beredd att pröva frågan på nytt om detta inte visar sig vara tillräckligt.
frs · GR12129 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:129 om hund som vapen har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att hundägare som använder sina hundar som vapen i större utsträckning ska kunna göras straffrättsligt ansvariga. Även om de allra flesta hundägare har god hand med sin hund så förekommer det att hundar används till att hota eller skada andra människor. Detta är givetvis helt oacceptabelt. är de fall som tar upp i sin fråga straffbara enligt de allmänna straffbestämmelserna i . Den som förmår sin hund att skada människor eller underlåter att hindra den från sådant beteende kan göra sig skyldig till misshandel eller, om hundägaren varit oaktsam, vållande till kroppsskada. Den som använder sin hund till att hota andra kan göra sig skyldig till olaga hot. I sådana situationer kan även andra straffstadganden vara tillämpliga, till exempel ofredande. har haft i uppdrag att föreslå åtgärder bland annat för att avhjälpa de problem som uppstår på grund av bristande ägaransvar, särskilt vad gäller farliga hundar. I utredningsbetänkandet, som lämnades , föreslås bland annat att det ska bli möjligt för polismyndigheten att förbjuda personer som visat sig vara grovt olämpliga att fortsättningsvis ha hand om hundar och att det ska bli lättare att omhänderta hundar som hålls under bristande tillsyn om detta är nödvändigt för att förebygga skador på människor eller djur. Betänkandet innehåller också olika förslag när det gäller det förebyggande arbetet. Därtill har utredningen föreslagit att det ska bli straffbart att uppsåtligen eller av grov oaktsamhet eftersätta tillsynen över en hund. Utredningens förslag har i allt väsentligt tagits emot väl av remissinstanserna. Betänkande bereds nu vid . Det finns således goda möjligheter att straffa den som använder sin hund som vapen. Det är dock angeläget att vidta de ytterligare åtgärder som behövs för att öka tryggheten i samhället när det gäller hundar som är farliga. Sådana åtgärder är, som nämnts, föremål för regeringens överväganden.
frs · GR1213 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:13 om situationen i har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att vidta för att stärka den demokratiska processen i . Situationen i är mycket bekymmersam. En första förutsättning för att kunna främja den demokratiska processen i landet är att få slut på den väpnade konflikten mellan regeringen och maoisterna. Parterna kom överens om vapenvila och om att inleda fredsförhandlingar. Detta gav hopp om ett fredligt slut på konflikten. Fredsförhandlingar inleddes med möten och . och EU har noga följt utvecklingen i . EU utfärdade en deklaration angående fredsförhandlingarna. I uttalandet uppmanades regeringen att se till att de politiska partierna skulle få delta i förhandlingarna. Vidare framhölls att den demokratiska processen borde återupptas möjligt och att allmänna och lokala val borde hållas. Deklarationen uttryckte även EU:s stora oro över den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna i landet. Maoisterna avbröt vapenvilan och stridigheterna har därefter återupptagits. EU gjorde , , ett uttalande i vilket unionen djupt beklagade att maoisterna ensidigt brutit vapenvilan och därmed fredsförhandlingarna. EU framhöll att det enda sättet genom vilket konflikten kunde lösas var genom val och inte med våld. Maoisterna uppmanades att ompröva beslutet, avstå från all terroristverksamhet och återvända till förhandlingsbordet utan fördröjning. Som jag nämnt följer noga utvecklingen i . Genom samverkan med övriga EU-medlemmar har vi bäst förutsättningar att utöva påtryckningar på regeringen och den maoistiska gerillan och påverka situationen i positiv riktning.
frs · GR12130 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:130 om miljövänlig sockerbetsodling på de har frågat mig om det finns planer på att avveckla stödet till miljövänlig sockerbetsodling på . Inom ramen för det miljö- och landsbygdsprogram 2000@2006 finns möjlighet att ansöka om ersättning för miljövänlig sockerbetsodling på . Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att genomföra en halvtidsutvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000@2006. I uppdraget ingår att utvärdera programmet gentemot olika mål och det administrativa genomförandet av programmet. Utredaren har även till uppgift att lämna förslag till förbättringar av programmet inom den av beslutade ekonomiska ramen och avseende dess genomförande. Utredaren ska redovisa uppdraget . Med hänvisning till den pågående utredningen ser regeringen ingen anledning att nu ta ställning till eventuella förändringar av miljö- och landsbygdsprogrammet och stödet till miljövänlig sockerbetsodling på .
frs · GR12131 · 2003-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:131 om demokratiska rättigheter i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i internationella sammanhang för att förmå den vitryska regeringen att tillåta organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter att verka, exempelvis Viasna. Den försämrade situationen för det civila samhället som har kunnat noteras i är oroväckande. Det är därför av stor vikt att försöker bidra till en demokratisk utveckling i landet. Frågan om utvecklingen i tas med jämna mellanrum upp i flera internationella sammanhang, inte minst inom EU som noga följer situationen avseende de mänskliga rättigheterna. Senast påtalade EU sin oro över den senaste tidens försök att undergräva det civila samhället. finns återigen på plats med ett fältkontor i , efter det att samtliga internationella tjänstemän i rådgivnings- och övervakningsgrupp tvingades lämna landet. I kontorets mandat ingår att assistera den vitryska regeringen att bygga och stärka institutioner, utveckla och konsolidera rättsväsendet samt utveckla relationerna till det civila samhället. har ställt en svensk tjänsteman till kontorets förfogande. Tjänstemannen ansvarar bland annat för att driva projekt inom området mänskliga rättigheter samt att främja en dialog mellan regeringen och det civila samhället. Detta är ytterligare ett sätt genom vilket vi söker stödja den demokratiska utvecklingen i . När det gäller organisationen kan jag meddela att och EU, inom ramen för , riktade kritik mot behandling av enskilda organisationer. Viasna nämndes särskilt och vitryska myndigheter uppmanades att dra tillbaka åtalet mot organisationen och tillåta den att fortsätta sin verksamhet. Dessvärre har vi just nåtts av uppgiften att beslutat att stänga Viasna. Givetvis kommer vi att följa frågan och överväga lämpligt agerande.
frs · GR12132 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:132 om asylsökande barns situation och 134 om hanteringen av barn som ska avvisas ur har ställt frågan vilka snabba åtgärder jag avser att vidta för att ska leva upp till och utlänningslagens portalparagraf när det gäller asylsökande barn. har ställt frågan vilka åtgärder jag avser att vidta för att hanteringen av barn som ska avvisas ur landet ska skötas på ett humant och respektfullt sätt. Frågorna besvaras i ett sammanhang. Båda frågeställarna har refererat till enskilda ärenden som uppmärksammats i massmedierna. Jag vill framhålla att portalparagrafen om barnets bästa i utlänningslagen ska beaktas i samtliga led av asylprocessen. Hänsyn ska tas till barnets hälsa och utveckling, samt barnets bästa i övrigt, även vid verkställigheten av ett avvisningsbeslut. arbetar för att personer som ska avvisas eller utvisas ska återvända självmant i stället för att man ska behöva tillgripa tvångsåtgärder. I de ärenden där avvisningsbeslut har meddelats erbjuds samtal om återvändandet. kan emellertid överlämna ett avvisnings- eller utvisningsärende till polismyndigheten om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Gäller det barnfamiljer informeras vanligtvis polisen av om barnets situation. Även polismyndigheten ska ta hänsyn till portalparagrafen i utlänningslagen när det gäller verkställigheterna. Jag har erfarit från att riktlinjer ska tas fram för arbetet med återvändande av barn i familj. Avvisnings- och utvisningsärenden beträffande barnfamiljer kräver särskild kompetens och hänsyn. Alla myndigheter, även polisen, har ett ansvar att tillämpa ett barnperspektiv i sin verksamhet. har kontinuerligt stärkt utbildningsinsatserna för dem som handlägger barnärenden. Insatserna för kompetensutveckling sker genom utbildning om barnets behov, utveckling och rättigheter, med utgångspunkt i , samt fortbildning i fråga om utrednings- och intervjumetodik. Barnets situation i asylprocessen är ett högt prioriterat ämne på min dagordning som minister. Regeringen fortsätter att noga följa hur myndigheternas arbete med barnfrågorna fortsätter.
frs · GR12133 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:133 om flyktingar från har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att flyktingar från , som i sitt hemland riskerar att utsättas för våld eller dödas, inte utvisas. Frågeställaren nämner särskilt gruppen kristna asylsökande från som har både libanesiskt och syriskt medborgarskap. Personer ur denna grupp som har stridit i de kristna miliserna under kriget betraktas, enligt , av som landsförrädare. Asylsökande som känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin religiösa tillhörighet ges ett starkt skydd i svensk utlänningslagstiftning. En person får aldrig avvisas eller utvisas till ett land om det finns skälig anledning att tro att han eller hon där skulle vara i fara att straffas med döden eller utsättas för tortyr eller liknande behandling. Utlänningsmyndigheterna prövar i varje enskilt fall de åberopade asylskälen utifrån den omfattande information och kunskap de har tillgång till om situationen i de asylsökandes hemländer. Asylprövningen omfattar även frågan om den asylsökande vid ett eventuellt återvändande kan beredas skydd mot förföljelse av hemlandets myndigheter eller riskerar att vidaresändas till ett land där han eller hon löper risk att utsättas för förföljelse. Vad gäller frågan om vilken åtgärd jag avser att vidta vill jag erinra om att regeringen i princip endast kan påverka praxis om utlänningsmyndigheterna med stöd av utlänningslagen överlämnar enskilda ärenden till regeringen för avgörande. Jag har förtroende för utlänningsmyndigheternas sätt att göra individuella prövningar av asylsökandes behov av skydd i . Jag finner därför inte anledning att vidta särskilda åtgärder i denna fråga.
frs · GR12134 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:132 om asylsökande barns situation och 134 om hanteringen av barn som ska avvisas ur har ställt frågan vilka snabba åtgärder jag avser att vidta för att ska leva upp till och utlänningslagens portalparagraf när det gäller asylsökande barn. har ställt frågan vilka åtgärder jag avser att vidta för att hanteringen av barn som ska avvisas ur landet ska skötas på ett humant och respektfullt sätt. Frågorna besvaras i ett sammanhang. Båda frågeställarna har refererat till enskilda ärenden som uppmärksammats i massmedierna. Jag vill framhålla att portalparagrafen om barnets bästa i utlänningslagen ska beaktas i samtliga led av asylprocessen. Hänsyn ska tas till barnets hälsa och utveckling, samt barnets bästa i övrigt, även vid verkställigheten av ett avvisningsbeslut. arbetar för att personer som ska avvisas eller utvisas ska återvända självmant i stället för att man ska behöva tillgripa tvångsåtgärder. I de ärenden där avvisningsbeslut har meddelats erbjuds samtal om återvändandet. kan emellertid överlämna ett avvisnings- eller utvisningsärende till polismyndigheten om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Gäller det barnfamiljer informeras vanligtvis polisen av om barnets situation. Även polismyndigheten ska ta hänsyn till portalparagrafen i utlänningslagen när det gäller verkställigheterna. Jag har erfarit från att riktlinjer ska tas fram för arbetet med återvändande av barn i familj. Avvisnings- och utvisningsärenden beträffande barnfamiljer kräver särskild kompetens och hänsyn. Alla myndigheter, även polisen, har ett ansvar att tillämpa ett barnperspektiv i sin verksamhet. har kontinuerligt stärkt utbildningsinsatserna för dem som handlägger barnärenden. Insatserna för kompetensutveckling sker genom utbildning om barnets behov, utveckling och rättigheter, med utgångspunkt i , samt fortbildning i fråga om utrednings- och intervjumetodik. Barnets situation i asylprocessen är ett högt prioriterat ämne på min dagordning som minister. Regeringen fortsätter att noga följa hur myndigheternas arbete med barnfrågorna fortsätter.
frs · GR12135 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:135 om återuppbyggnaden av har frågat mig om vilka initiativ jag avser att ta för att ta till vara svensk-irakiernas kunskaper, erfarenheter och idéer när regeringen lägger upp en strategi för stöd till . Låt mig inleda med att säga att jag delar till fullo uppfattning att den svensk-irakiska gruppen är viktig. Den besitter värdefulla erfarenheter och idéer för återuppbyggnaden av . Min avsikt är att fortsätta den tidigare etablerade dialogen med dessa organisationer och jag planerar därför ett uppföljningsmöte där min tanke är att vi tillsammans ska diskutera bland annat resultaten av och hur bäst kan hjälpa till i uppbyggnaden av det framtida . När det gäller svenska insatser vill jag informera om att regeringen avser att fortsätta med ett svenskt stöd till det irakiska folket. Vid den avslutade givarkonferensen i meddelade att vårt stöd för såväl humanitära som återuppbyggnadsinsatser kommer att uppgå till ca för åren 2003@2005. Det svenska stödet kommer att kanaliseras genom multilaterala kanaler såväl som genom enskilda organisationer. De fonder i regi av FN och som etablerades vid kommer att spela en viktig roll. Det är min förhoppning att säkerhetsläget stabiliseras så att insatser från FN och andra organisationer blir möjliga. Regeringen har givit Sida uppdraget att utarbeta ett förslag på strategi för vårt framtida stöd. Detta förslag ska överlämnas till regeringen . I riktlinjerna för detta arbete anges uttryckligen att hänsyn bör tas till den resursbas som utgörs av de mer än 70000 personer med irakiskt ursprung som finns i . Vidare ska Sida göra en erfarenhetsanalys över tidigare biståndsinsatser och en bedömning av tidigare samordning och effektiviteten hos olika organisationer. En landanalys ska också upprättas. Denna ska fokuseras bland annat på religionens roll, kvinnans ställning och den tidigare regimens socioekonomiska konsekvenser för framtiden. Därutöver uppmanas Sida bland annat föreslå hur det svenska biståndet bäst ska utformas och samordnas i relation till övriga givare, samt se till hur detta stöd ska vara utformat för att bäst möta behoven hos de grupper som bedöms som mest utsatta. Sida har även lämnat en öppen inbjudan att lämna bidrag till Sidas arbete med landanalysen. Jag har också noterat att Sida planerar för ett intressentmöte med anledning av inbjudan . Förhoppningsvis kommer flera av de svensk-irakiska organisationerna att delta vid detta möte. Jag vill till slut också nämna att numera kan stödja projekt för tillfälliga återvändanden för deltagande i återuppbyggnaden av hemländer efter konfliktsituationer. Flera ansökningar har gjorts av svensk-irakiska organisationer, bland annat med sikte på kompetensöverföring. Här finns en viktig kanal för att fortlöpande ta vara på kunskaper, erfarenheter och idéer hos irakierna i och ge dem möjlighet att själva stödja utvecklingen av . Det är också viktigt att tillvarata de internationella möjligheter som ges genom samarbete med UNHCR och IOM ().
frs · GR12136 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:136 om sexuella trakasserier inom Försvarsmakten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att ingen riskerar att falla offer för sexuella trakasserier under sin värnplikt. Jag tycker det är helt oacceptabelt att kvinnor som fullgör värnplikt utsätts för sexuella trakasserier. I förhållande till Försvarsmaktens kartläggning 1999 har det visserligen skett en minskning . Jag delar din grundvärdering att ett fall av trakasserier är ett fall för mycket och följer därför noga att myndigheten inte åsidosätter aktivt arbete för att motverka förekomsten av sexuella trakasserier. rapporteras dock att av de värnpliktiga kvinnorna utsatts för sexuella trakasserier under sin värnpliktstid så minskningen är för svag. Som positiva framsteg i detta viktiga arbete ska även noteras att "kunskapen ökar, ledningarna tar tydligare ställning i frågan och organisationen agerar i större utsträckning vid sexuella trakasserier än tidigare". Bland de svarande på enkäten till 2002-års kartläggning av förekomsten av sexuella trakasserier inom Försvarsmakten har ofta två till fler än 1999 angett att åtgärder faktiskt vidtas och tilltron till att de är effektiva har också ökat i ungefär samma grad. Regeringens tydliga krav är oförändrade på att Försvarsmakten ska verka för ökad jämställdhet, inte minst förbättrad arbetsmiljö och bättre arbetsvillkor för kvinnor, värnpliktiga såväl som andra. Min bedömning är att Försvarsmakten bedriver ett på det hela taget bra arbete i kampen mot trakasserier på grund av kön och myndighetens redovisningar visar att arbetet ska fortsätta. Av särskild vikt är att ompröva och utreda sin strategi för att säkerställa att inga sexuella trakasserier förekommer. Så länge så sker finns inga skäl att vidta några ytterligare åtgärder. Däremot är det viktigt att Försvarsdepartementet noga följer den process som inletts och som ännu inte nått tillräckligt gott resultat.