ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12990 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:990 om kommersiell sexuell exploatering av barn i har frågat mig om jag avser att ta reda på omfattningen av problemet kommersiell sexuell exploatering av barn i . Frågor om sexuell exploatering av barn har hög prioritet för regeringen. Det råder ingen som helst tvekan om att det förekommer sexuell exploatering av barn i vårt land och det finns väl ingen som inte är beredd att skapa så goda förutsättningar som möjligt för att de barn som kommer till myndigheternas kännedom ska tas om hand på ett så bra sätt som möjligt. Som ett led i förberedelserna för den andra världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn i inbjöd dåvarande barnminister till en hearing på temat Är det möjligt att få veta @ Hur många barn är utsatta för sexuell exploatering och hur tas dessa barn om hand? Jag vill instämma i det då konstaterade, nämligen @ och jag citerar ur den sammanfattning av hearingen som finns tillgänglig på hemsida @ att "varje barn som utsätts för sexuell exploatering är ett barn för mycket". Det är svårt att få fram exakta siffror på hur många barn det rör sig om eftersom sexuell exploatering av barn är något som oftast sker i det fördolda och omgärdas av mycket hemlighetsmakeri. Den arbetsgrupp som tillsattes har omvandlats till en kommitté (S2003:54). Uppdraget är detsamma och jag vet att kommittén i sitt kartläggningsarbete gör flera saker. För det första har BRÅ i uppdrag att gå igenom alla anmälda barnpornografibrott och domar, alla anmälda brott och domar som rör människohandel där offret är , alla anmälda brott och domar som rör förförelse av ungdom samt alla anmälda brott och domar som rör koppleri . För det andra kommer utredningen att ha tillgång till uppgifter från ett forskningsprojekt där bland annat ungdomars egna erfarenheter av sexuell exploatering efterfrågas. För det tredje har rundabordssamtal ägt rum på tre platser i för att identifiera de grupper av barn som riskerar att bli sexuellt exploaterade. Vid dessa samtal har yrkesgrupper som möter barn i olika situationer varit representerade, bland annat personal från skolan, ungdomsmottagningar, , hälso- och sjukvården och tullen, samt poliser, åklagare, advokater och representanter från frivilligorganisationer. Därtill finns olika nätverk knutna till utredningen som har möjlighet att påverka det arbete som utredningen bedriver. Dessa nätverk består av experter, frivilligorganisationer, myndigheter och parlamentariker. I nätverket för parlamentariker ingår frågeställaren själv. Allt detta syftar till att förbättra kunskapsläget inom berörda områden så vi blir bättre på att identifiera de barn som utsätts eller riskerar utsättas för sexuell exploatering, att medverka till att de får god hjälp att bearbeta det de varit med om och att vårt rättssystem blir bättre på att hantera brotten det är fråga om. Dessa åtgärder är för mig viktigare än att veta exakt hur många barn det är fråga om och de kan säkerligen bidra till att vi lyckas upptäcka och förhindra den exploatering som pågår.
frs · GQ12991 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:991 om gränsöverskridande betalningar i har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att inför session ska kunna redovisa ett gemensamt förslag till lagstiftning om gränsöverskridande betalningar inom , som innebär att avgifterna blir desamma som för inhemska betalningar. har valt att låta den egna valutan omfattas av EG-förordningen nr 2560/2001 av om gränsöverskridande betalningar. Därav torde med all önskvärd tydlighet framgå att , och naturligtvis jag själv, anser att det är viktigt att privatpersoner samt små och medelstora företag kan göra betalningsöverföringar till låg kostnad, oavsett om det sker inom landet eller gränsöverskridande. Den aktuella frågan står redan på dagordningen för Nordiska finansministermötet . Jag avser där att göra mitt yttersta för att övertyga mina nordiska kolleger om att arbeta mot ett mål som innebär att gränsöverskridande betalningar inom snart ska omfattas av samma gynnsamma regelverk som enligt förordningen. Det är eftersträvansvärt att även de danska, norska och isländska valutorna omfattas av förordningen. På det sättet skulle en gränsöverskridande betalning inom hela EES aldrig behöva kosta mer än en motsvarande betalning inom ett EES-land, oavsett valuta.
frs · GQ12992 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:992 om utbildning till flygmekaniker har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att eleverna som läser till flygmekaniker får möjlighet att läsa vidare. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan är ställd mot bakgrund av att eleverna på fordonsprogrammet med inriktning flygteknik, på , på omvägar fått höra att deras utbildning inte ger behörighet att läsa vidare till flygtekniker. Inledningsvis ska klarläggas att utbildningen på fordonsprogrammet med inriktning flygteknik är en grundläggande gymnasial utbildning i enlighet med programmål, kursplaner och betygskriterier. Inom gymnasieskolan sker inte någon färdigutbildning. För att bli certifierad flygmekaniker eller flygtekniker krävs ytterligare, av godkänd, utbildning. började nya utbildnings- och certifieringsbestämmelser (JAR-66 respektive JAR-147) att gälla i . beslutades att de då gällande svenska bestämmelserna (BCL-C4.1) skulle upphöra att gälla. Certifikatet berättigar innehavaren att utföra underhållsåtgärder på eget ansvar på de luftfartygstyper som är införda i certifikatet. Tre skolor i kommunerna , respektive , har planerat att genomföra påbyggnadsutbildning mot flygteknik . Enligt uppgift från kommer utbildningen i att bli godkänd . Behörighetskraven till dessa utbildningar, vilka framgår av , är slutförd fordonsteknisk utbildning med inriktning mot flygteknik eller motsvarande. De krav för flygteknisk underhållsteknik som ställs upp i JAR-66 ingår dessutom som ett mål i kursplanen för de kurser som ingår i fordonsprogrammets flygtekniska inriktning. Eleverna vid Klippans gymnasieskola som genomgår gymnasial utbildning med inriktning flygteknik bör, mot bakgrund av ovanstående, vara oförhindrade att söka till den aktuella påbyggnadsutbildningen.
frs · GQ12994 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:994 om möjligheter att lagföra barnsexturism har frågat mig vad jag avser att göra för att möjliggöra lagförandet i av brott som svenskar har begått utomlands. har ställt sin fråga mot bakgrund av att svenska medborgare har blivit ertappade med att begå sexuella övergrepp mot barn utomlands. Jag vill inleda med att understryka att våld och övergrepp mot barn är avskyvärt och något som vi med kraft måste bekämpa. Barn som drabbas av brott är särskilt utsatta eftersom de har svårare än vuxna att skydda sig mot brottsliga handlingar. har i sitt betänkande (SOU 2001:14) föreslagit att kravet på att gärningen ska vara straffbar även på gärningsorten när ett brott begåtts utomlands bör begränsas. Skälet för detta är dels att bibehållandet av ett sådant krav kan hindra en effektiv lagföring, dels att innehållet i flera internationella instrument ger anledning att ifrågasätta om kravet är förenligt med principen om barnets bästa. Mot bakgrund av detta föreslår kommittén att svensk domstol ska kunna döma för sexuella övergrepp mot personer även om gärningen inte är straffbar i det land där den begåtts. Utgångspunkten för den fortsatta beredningen av förslaget är att det ska genomföras. Regeringens förslag kan förhoppningsvis presenteras . Jag vill också framhålla att det naturligtvis finns andra faktorer som är betydelsefulla för att uppnå en effektiv lagföring av brott som har begåtts utomlands. Det är till exempel inte möjligt att bedriva utredning i ett annat land utan hjälp av de lokala myndigheterna. Det nordiska samarbetet med polissambandsmän fyller här en central funktion. Sambandsmännen möjliggör genom sina kontakter i värdlandet ett mer framgångsrikt arbete än vad som annars skulle ha varit fallet. Europeiska unionen har uppmärksammat metoden att flera länder delar på sambandsmän och har tagit efter den nordiska modellen.
frs · GQ12995 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:995 om barnpornografibrott har frågat mig om jag avser att verka för kriminalisering av att använda och spara länkar till barnpornografiska bilder. Barnpornografi kan aldrig accepteras i vårt samhälle. Vi har också en lagstiftning i som kriminaliserar i princip all befattning med barnpornografi. Bestämmelsen om barnpornografibrott fick sin nuvarande lydelse . Då lyftes barnpornografin ut från tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden. Dessa lagändringar föregicks av noggranna överväganden bland annat vad avser kriminaliseringens omfattning. Det kriminaliserade området motsvarar i princip helt det område som är undantaget från grundlagarna. Detta innebär att utrymmet för att utsträcka den redan mycket långtgående kriminaliseringen utan att det skulle komma i konflikt med grundlagsskyddet är mycket litet. För att utvidga tillämpningsområdet för barnpornografibrottet bör det därför krävas mycket starka skäl. Lagstiftningen har ännu bara varit i kraft . Det är för tidigt att säga att sådana skäl nu föreligger. Jag kommer dock att noga följa rättsutvecklingen och vidta de åtgärder som visar sig vara nödvändiga.
frs · GQ12996 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:996 om lagförslag om sexualbrott har frågat mig när jag avser att presentera en tidsplan för propositionen med förslag till ändringar beträffande sexualbrotten. Sexualbrott och brott mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem och arbetet med att bekämpa denna typ av brottslighet är en prioriterad fråga för mig och regeringen. arbetar vi intensivt med betänkande (SOU 2001:14) och dess förslag till ny lagstiftning. Som jag har framhållit i ett flertal tidigare svar på skriftliga frågor, och senast i svaret på en interpellation, kan det nya förslaget förhoppningsvis presenteras . betänkande fick ett blandat mottagande av remissinstanserna. Kritiken är i flera avseenden så allvarlig att kommitténs förslag kräver omfattande och grundlig omarbetning och analys. Bland annat har hård kritik riktats mot utformningen av lagtexten, gränsdragningen mellan olika paragrafer och brottsrubriceringar. Kritiken måste beaktas innan förslaget läggs fram. Till detta kommer att vi nu arbetar med lagförslag som går längre än vad kommittén har föreslagit, bland annat när det gäller utvidgningen av våldtäktsbegreppet. För mig är det viktigare att det kommande förslaget verkligen ger offren ett utökat skydd än att lagstiftningsarbetet går snabbt.
frs · GQ12998 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:998 om säkerhet på Internet för barn och ungdomar har frågat när jag avser att implementera ECPAT:s Internet Action-projekt i det nationella programmet för IT i skolan. Den nationella satsningen på IT i skolan (ITIS) som genomfördes under åren 1999@2002 har avvecklats. har Myndigheten för skolutveckling det sammanhållande och nationella ansvaret för fortsatta insatser och utveckling av användningen av IT i skolan. Myndigheten ska även ta till vara, utveckla och sprida erfarenheter från bland annat ITIS. Internet ställer skolorna inför nya utmaningar som det krävs kunskap och kompetens för att hantera. Myndigheten för skolutveckling ska stödja skolans personal i detta arbete bland annat genom att publicera skrifter och tillhandahålla information på myndighetens hemsida. Som en del av sitt uppdrag att främja IT-användningen i skolan svarar myndigheten för Skoldatanätet, en Internetguide för pedagoger och Multimediabyrån @ ett resurscentrum för multimedieläromedel. Under Skoldatanätets avdelning om etik finns till exempel funktionen "Kolla källan" som syftar till att stödja lärares och elevers IT-användning med fokus på källkritisk granskning och ett etiskt användande av olika medier. Här finns även länkar och information om en mängd organisationer och projekt som arbetar med barn och Internetsäkerhet. Myndigheten för skolutveckling samarbetar med flera av dessa, bland annat med ECPAT. Många föräldrar oroas av allt de läser om Internet och om att det blir tillgängligt i skolan. Lärarna måste tillsammans med eleverna analysera och diskutera innebörden av olika slags material som finns på Internet. Det räcker självklart inte att ge eleverna en föreläsning om etik och moral. Skolorna måste ha en beredskap för diskussioner av detta slag och även aktivt ta upp frågan med föräldrarna, ge dem ordentlig information om vad användningen av Internet innebär och ta del av föräldrarnas åsikter. Varje skola eller kommun bör aktivt ta ställning till och formulera en strategi för att hantera dessa frågor. Skolorna kan till exempel ställa upp regler som ska gälla för användning av Internet. Sådana regler bör innehålla bestämmelser för vad skolans datorer är till för och vilken användning som inte accepteras. Myndigheten för skolutveckling har en viktig uppgift i det arbete som pågår på olika håll för att ta fram och sprida information om säker Internetanvändning för barn och ungdomar. Myndigheten kommer även fortsättningsvis både på egen hand och tillsammans med många olika organisationer stödja skolornas arbete med säkrare Internetanvändning för barn och ungdomar.
frs · GQ12999 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:999 om resurser för polisen i har frågat mig om jag kommer att verka för att ersättningen för merkostnader för EU-kravallerna betalas ut till i och om denna ersättning kommer att inkludera polisens räntekostnader. Som jag har uttalat är jag medveten om att det svenska ordförandeskapet i EU, och särskilt toppmötet i , medförde en ovanligt stor insats från polisens sida. Jag har poängterat att det inte är regeringens uppfattning att i ensam ska finansiera samtliga merkostnader. Bland annat med anledning av detta har regeringen ekonomiska vårproposition uttalat att Polisens anslag och framåt ska förstärkas, för att öka antalet poliser och utveckla verksamheten, samt för merkostnader för i samband med i . Regeringen återkommer om nivåerna i höstens budgetproposition.
fr · GQ111035 · 2003-06-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:1035 av () till utrikesminister om förföljelse av falungongutövare från har suttit i thailändskt fängelse utan att få någon förklaring på varför. Hon är utövare av falungong, och hon blev olagligt frihetsberövad som premiärminister kom till för ett Aseanmöte om SARS. Pirjos fall visar tydligt att det är hänsynstagande till de kinesiska myndigheterna som ligger bakom fängslandet. Pirjos fall är bara ett exempel på att en oskyldig person straffas. Under stadsbesök i fick över ett hundratal personer som utövar falungong inte resa in i på grund av att deras namn fanns med på en svart lista. I i , , drogs falungongutövares deltagande i en kulturfestival in på grund av påtryckningar från en kinesisk organisation. Vidare blev en utställning av falungongutövaren traditionella kinesiska målningar stoppad av i . I blev en parad som visar traditionell kinesisk musik och dans i samband med firandet av 300-årsjubileum stoppad. Falungongutövare fick inte visas framför de officiella delegationer som skickats från . har haft många dialoger med på olika nivåer men ändå fortsätter den här förföljelsen och den har till och med sträckt sig till . Jag vill fråga utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motarbeta påtryckningarna från och hindra att förföljelsen av falungongutövare förvärras i och ?
fr · GQ111036 · 2003-06-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:1036 av () till näringsminister om köer för uppkörning till körkort På landsbygden @ i de mindre länen @ är det betydligt flera ungdomar som tar körkort jämfört med storstäderna. är ett sådant exempel där en stor del av 18-åringarna tar körkort. Men det är stora problem att få körkort och då menar jag inte själva "träningen" inför uppkörningen. Nej, det är väntetiden för att få köra upp. En trafiklärare i berättar exempelvis om körkortselever som hade hoppats att få sitt körkort eftersom de lovats sommarjobb @ om de har körkort. Väntetiden för att få köra upp i sägs nu vara , som inte kan anses rimlig. har svarat med att man "utreder", men det är knappast någon tröst för körkortseleverna. I varje fall inte . Avser statsrådet att vidta åtgärder för att lösa problemen kring de långa väntetiderna för uppkörning?
fr · GQ111037 · 2003-06-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:1037 av () till vice statsminister om uppföljning av jämställdhetslagen I jämförelse med andra länder har utan tvekan kommit långt på jämställdhetsområdet. Vi har antagit en jämställdhetslag vars primära syfte är att främja kvinnors och mäns lika rätt vad gäller arbete, anställnings- och andra arbetsvillkor samt utvecklingsvillkor i arbetet. Frågan är hur denna lag har implementerats. Trots att vi antagit denna jämställdhetslag råder fortfarande osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män, obalans vid tillsättning av högre befattningar och styrelseposter. Obalans råder likaså vid mäns och kvinnors studieval till våra högskolor och universitet. läser vi om flickor och kvinnor som blivit utsatta för våld och övergrepp. Vi tvingas konstatera att det dessvärre inte skett så stora framsteg som vi hade hoppats. Med hänsyn till det ovan nämnda vill jag fråga vilka konkreta åtgärder jämställdhetsministern avser att vidta för se till att jämställdhetslagen bättre ska efterlevas i praktiken.
fr · GQ111038 · 2003-06-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:1038 av () till utrikesminister om EU-resolution gentemot antog en resolution där man slår fast att EU kommer att ändra sin hållning gentemot om inte startat samtal med . Ännu har inget hänt. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att genom medlemskapet i EU ska uppfölja resolutionens beslut?
fr · GQ111039 · 2003-06-03 00:00:00 — Fråga 2002/03:1039 av () till socialministerLars om legitimation för dietister beslöt att frågan om legitimation för dietister skulle utredas. Än så länge har ingen utredning aviserats. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att denna utredning ska komma till stånd?
fr · GQ111040 · 2003-06-03 00:00:00 — Fråga 2002/03:1040 av () till socialminister om dietisters legitimation Enligt betänkande 2001/02:SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m.: "utgör , legitimation det mest framträdande beviset på yrkesutövares kompetens inom hälso- och sjukvården. Legitimationen är ett uttryck för att en yrkesutövare står under samhällets tillsyn och har godkänts för yrkesverksamhet inom det område legitimationen avser. Legitimationens huvudfunktion är att vara en garanti för att personalen har en viss kunskapsnivå samt vissa personliga egenskaper och kvalifikationer." Utskottet föreslog i betänkandet att med bifall till en del motionsyrkanden skulle ge regeringen till känna att den bör utreda och bedöma förutsättningarna för att dietister ska omfattas av legitimationsreglerna i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Av fattade beslut om utredningar ska naturligtvis genomföras. Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidtaga för att utredningen om att dietister ska omfattas av legitimationsreglerna, ska genomföras?
fr · GQ111041 · 2003-06-03 00:00:00 — Fråga 2002/03:1041 av () till utbildningsminister om CSN:s påminnelseavgift revisorer konstaterar i en granskning att en betydande del av finansieringen av () kommer från påminnelseavgifter från låntagarna. Revisorerna påpekar det orimliga i att en myndighet på detta sätt är beroende av sina "kunders" återbetalningsbekymmer för att klara den egna ekonomin. Det kan i längden inte anses rimligt att det är på detta sätt. Det som är myndighetsverksamhet bör finansieras av staten. Det är tveksamt om en myndighet i så betydande grad är beroende av privatpersoner för sin egen ekonomi. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att landets studenter ska slippa finansiera CSN:s verksamhet med sina avgifter?
fr · GQ111042 · 2003-06-03 00:00:00 — Fråga 2002/03:1042 av () till försvarsminister om gränsöverskridande räddningstjänst till havs Vid förlisningen av det kinesiska bulklastfartyget erbjöd svenska sig att bogsera fartyget till grundare vatten. Tyvärr fungerade inte kommunikationen till de danska myndigheterna och när beslutet kom var det . Detta visar att det finns problem i kommunikationen mellan danska och svenska myndigheter. För att kunna ge bästa möjliga skydd måste detta samarbete flyta utan några hinder. I svenskt och danskt vatten är trafiken stor framför allt av godstrafik. Tyvärr är också flera av fartygen i dåligt skick. har begärt av regeringen att den ska påskynda arbetet med att bland annat klassa som särskilt skyddat hav men klassningen i sig är naturligtvis inte tillräcklig om man inte har ett gemensamt arbete kring och, när olyckan är framme, kring räddningsfrågor. Även om är danskt skulle det till exempel ur resurssynpunkt troligen vara bättre att svensk kustbevakning hade huvudansvaret här. Min fråga till försvarsministern är därför vad hon avser att göra för att öka och förbättra det dansk-svenska samarbetet kring kustbevakning och räddningstjänst till havs.
fr · GQ111043 · 2003-06-03 00:00:00 — Fråga 2002/03:1043 av () till statsrådet om information på Internet Flera av de statliga myndigheternas hemsidor uppfattas som svårtillgängliga. Detta uppmärksammas i en rapport, som presenterats av RRV. Undertecknad har tidigare i en motion till @ Lätt svenska på Internet @ hemställt att regeringen ska ta initiativ till att utveckla information på myndigheternas hemsidor. Det behövs en satsning på lätt svenska på nätet. Behoven hos språkstörda och andra grupper med funktionshinder måste tas på stort allvar när myndigheterna utformar sina hemsidor. Med anledning av motionen uttalade att funktionsnedsättning inte får utgöra ett hinder för att ta del av myndighetsinformation. framhöll i sitt yttrande att det är av stor vikt att myndigheterna arbetar aktivt med att göra sin verksamhet tillgänglig. Med anledning av att frågor om tillgänglighet behandlats i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken ansåg dock utskottet att det dock inte är nödvändigt med ett tillkännagivande. Man utgick från att regeringen delade utskottets uppfattning. Jag vill därför fråga statsrådet vilka initiativ han avser att ta för att göra myndigheternas information på Internet mer tillgänglig för människor med funktionshinder och andra, som har svårt att ta till sig dagens ganska svårmanövrerade och svårtolkade myndighetsinformation.
fr · GQ111044 · 2003-06-03 00:00:00 — Fråga 2002/03:1044 av () till justitieminister om och I Säkerhetspolisens verksamhetsrapport kan man läsa följande: "har bedrivit en fortsatt uppföljning av grupper och individer i som kan misstänkas begå våldshandlingar med anledning av den pågående konflikten mellan och palestinierna. Fram hade de palestinska grupperingarna i generellt endast manifesterat sin lojalitet genom demonstrationer och penninginsamlingar. noterades dock en förändring då pro-palestinska demonstrationer i vissa fall övergick i våldsamheter. utredning visar dock att det inte rörde sig om organiserade våldsaktioner utan snarare om enskilda individers förehavanden. har det från palestinsk sida genomförts ett stort antal terroristattentat mot israeliska intressen i och de palestinska områdena, och bevakar med samarbetande säkerhets- och underrättelsetjänster utvecklingen för att förhindra eventuella sådana attentat internationellt." Den israeliska underrättelsetjänsten är enligt flera bedömare en av världens mest hänsynslösa organisationer och har utfört flera av de utomrättsliga avrättningar som den hårt har kritiserat. Jag vill därför fråga justitieministern om ministern har möjlighet att belysa om det finns ett organiserat samarbete mellan den svenska säkerhetspolisen och det israeliska .