ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11392 · 2003-01-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:392 av () till miljöminister om VA-taxor för olika boendeformer Enligt företrädare på är det helt klart att kostnaden för att anlägga och driva VA-verksamhet skiljer sig åt mellan boendeformerna. Kostnaderna för enfamiljshus är betydligt högre än för flerfamiljshus. Trots detta gör många kommuner ingen eller väldigt liten skillnad i sin taxesättning, framför allt när det gäller förbrukningsavgiften. Beträffande anläggningsavgiften är skillnaden större, men fortfarande kan frågan ställas om även den speglar en rättvis prissättning mellan de olika boendeformerna. Kommunerna sätter själva sina taxor. Taxorna får inte överstiga självkostnaden för verksamheten totalt, men lagen om allmänna vatten- och avloppsanläggningar säger väldigt lite om hur kostnaderna ska fördelas mellan de olika boendeformerna. I lagen nämns begreppen "fastighet" och "en avgiftssättning utifrån skälig och rättvis grund". Begreppen är otydliga och kommunernas avgiftssättning speglar inte skillnaderna mellan boendeformerna i förhållande till de faktiska kostnaderna. Jag vill fråga ministern: Kommer ministern att ta några initiativ till att förtydliga lagen om allmänna vatten- och avloppsanläggningar så att kommunernas VA-taxor blir rättvisare mellan de olika boendeformerna?
fr · GQ11393 · 2003-01-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:393 av () till statsrådet om det kommunala utjämningssystemet Hushållen i har börjat det nya året med fallande reala disponibla inkomster. beräkningar visar att en genomsnittlig tvåbarnsfamilj i som betalar för dagis och fritis kan få en sänkt köpkraft med , medan motsvarande familj i andra delar av landet får mer i plånboken. Skälet till den sänkta köpkraften i är till stor del de kraftiga skattehöjningarna, i form av den statliga fastighetsskatten och höjda kommun- och landstingsskatter. De sistnämnda är till stor del föranledda av dagens kommunala utjämningssystem. Att människor ska ha samma möjligheter till grundläggande kommunalt finansierad service oavsett var de bor är en socialliberal princip. Ett utjämningssystem i enlighet med de ekonomiska förutsättningarna är därför nödvändigt. Högre inkomstnivåer i en viss region måste dock ses i ljuset av kostnadsnivån i samma region, och inkomst- och kostnadsutjämningen bör således ske i ett samlat system. får exempelvis betala till samtliga övriga landsting för att stockholmarna har mer i lön och betalar mer i inkomstskatt än genomsnittet för landet, men får ingenting tillbaka för att även vårdpersonalens löner är högre i än i resten av landet. Avser statsrådet att verka för ett förslag till om ett utjämningssystem för kommuner och landsting som bygger på att inkomst- och kostnadsutjämningen ses samlat?
fr · GQ11394 · 2003-01-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:394 av () till statsrådet om de nya pensionsbeskeden Försäkringskassorna i landet har blivit nedringda av pensionärer som är oroliga och tror att de skulle få en lägre pension. Det har framför allt varit pensionärer som varit offentligt anställda men också de som får mer än en ersättning från till exempel änkepension. Anledningen till pensionärernas oro är att pensionsbeskeden har delats upp i olika försändelser. samordnades den allmänna pensionen med tjänstepensionerna. En annan anledning är att en pensionär som fått olika pensionsförmåner genom olika beslut fick information om sina beslut i olika försändelser. Dessutom kom kuverten . De första beskeden, som skickades ut , omfattade bara ålderspensionen. Först , när de nya insättningsbeskeden kommer, får var och en veta hur stor tjänstepensionen blir. Fram till dess får de nöja sig med beskedet att pensionerna inte kommer att bli lägre . Pensionsbeskeden bör även fortsättningsvis kunna samordnas så att informationen om pensionerna blir lättbegriplig. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att samordning och förbättring av informationen till landets pensionärer ska ske?
fr · GQ11395 · 2003-01-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:395 av () till statsminister om och icke-spridningsavtalet deklarerade att man ensidigt lämnar icke-spridningsavtalet för kärnvapen. Det är allvarligt för utvecklingen i men också som ett prejudikat i fråga om möjligheten att ensidigt frångå internationella avtal som utgör grundpelarna för internationell stabilitet och säkerhet. Agerandet måste leda till ett samfällt och kraftfullt internationellt agerande inom ramen för FN-arbetet. Världssamfundet kan inte acceptera att enskilda länder på detta vis undergräver säkerheten i stora regioner. Dessvärre verkar kommentarerna just nu inte vara entydiga: som ett antal länder kraftfullt fördömer beslutet är kommentarerna mer försiktiga från andra länder. har en lång tradition av att verka för icke-spridning av kärnvapen. är rätt tillfälle att på nytt förstärka insatserna genom att verka för att frågan får hög prioritet i . har statsministern upprepade gånger framhållit sina goda kontakter med ledare i och . Som ordförande i ministerrådet blev också statsministern den första västliga regeringschefen som släppts in i som ledare för en EU-delegation. Dessa kontakter bör nu utnyttjas för att kraftfullt driva frågan om ett internationellt agerande för att förhindra utveckling av kärnvapen i . Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att förhindra att ensidigt frångå icke-spridningsavtalet?
fr · GQ11396 · 2003-01-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:396 av () till försvarsminister om diskriminering på grund av sexuell läggning inom försvaret Regeringen beslutade om kommittédirektiv rörande översyn av (dir. 2002:146). I direktiven framhålls bland annat att behovet av förändringar ska "särskilt belysas från mångfaldsperspektivet med målet att eliminera diskriminering på grund av kön eller etnisk tillhörighet". Däremot nämns inte andra vanliga diskrimineringsgrunder, såsom diskriminering på grund av sexuell läggning. har i betänkande 2002/01:FöU7 fastslagit att det krävs kraftfulla åtgärder också för att det militära försvaret på alla nivåer och i alla funktioner ska vara lika öppet, välkommet och tillgängligt på likvärdiga villkor för alla, oavsett sexuell läggning. Enligt utskottet är det viktigt att Försvarsmakten fortsätter att vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att någon utsätts för trakasserier på grund av sexuell läggning. Mot bakgrund av detta är det förvånande att regeringen i kommittédirektiven så tydligt nonchalerar frågan om diskriminering på grund av sexuell läggning. Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder tänker försvarsministern att vidta för att belysningen av diskrimineringsfrågor inom översynen av ska inkludera frågan om diskriminering på grund av sexuell läggning?
fr · GQ11397 · 2003-01-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:397 av () till justitieminister om ny varumärkeslag arbete lämnade sitt betänkande med förslag till ny varumärkeslag och ändringar i firmalagen. Remisstiden löpte ut . För svenska näringsidkare är det av stor vikt att få en moderniserad varumärkeslag, men det är också angeläget att brukarna av systemet får besked om hur en ny svensk varumärkeslag kommer att se ut. I synnerhet gäller det frågan om prövning av varumärkesansökningar i förhållande till tidigare registreringar, där utredningen föreslagit anpassning till EG-varumärkessystemet genom borttagen förprövning. Det är därför viktigt att lagförslaget får en snabb behandling i . Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder tänker justitieministern att vidta för att en tidsplan för det fortsatta arbetet och ett datum för ikraftträdandet av en ny varumärkeslag fastställs?
fr · GQ11398 · 2003-01-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:398 av () till socialminister om Elrum i Elöverkänslighet är ett växande problem. Det finns ett stort mörkertal av personer som lider av olika symtom vid arbete med elektriska eller elektroniska apparater och instrument eller vistas i elintensiv miljö. Det lär finnas många tusen människor som på ett eller annat sätt är elkänsliga i . Många som är långtidssjukskrivna har blivit feldiagnostiserade. Elrum i är den enda institution i som utreder elöverkänslighet hos människor. Avsikten med institutionen tillblivelse 1999 är att läkare ska remittera och att ska betala för de elöverkänsligas rehabilitering i en för dem bra miljö. Efter genomförd utredning och prövning upprättas handlingsplan för vidare åtgärder som ska vidtas för att lösa vederbörandes arbetssituation. Här kan drabbade också åtnjuta en arbetslivsinriktad rehabilitering. Utredningen pågår normalt , och den drabbade får under den tiden möta både psykologer, arbetsvägledare, läkare och andra experter. Elrum står också i aktiv kontakt med , och tekniska högskola. Det har kommit till min kännedom att Elrum är nedläggningshotat. Vad avser ministern att göra för att förhindra nedläggningen av Elrum?
fr · GQ11399 · 2003-01-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:399 av () till näringsminister om bidrag för minskad elförbrukning Den stränga kylan och de höga elpriserna har ökat villaägarnas intresse för möjligheten att få bidrag för att minska sin energiförbrukning. Bidraget är riktat till villaägare som värmer sina hus med direktverkande el. Dessa villaägare kan minska sin elförbrukning och sitt behov av inkopplad effekt genom att ersätta uppvärmning med direktverkande el med ett vattenburet eller luftburet distributionssystem. Bidrag ges för konvertering där installation av nytt distributionssystem, ackumulatortank och skorsten för egen panna helt eller delvis ersätter behovet av direktverkande el. Just nu strömmar nya ansökningar in, eftersom bidraget bara kan sökas fram till . Problemet är bara att de pengar som finns avsatta inte kommer att räcka till alla ansökningar. Bara i kommer 160 villaägare att bli utan energibidrag. fattas det 1,7 miljoner hos i . Trots att de avsatta pengarna redan är slut går det att skicka in ansökningar fram till . Då det onekligen finns ett behov av att spara el i , och framför allt att minska effektbehovet under kalla perioder, anser jag att staten borde ha ett intresse i att de villaägare som bestämt sig för att minska sin elförbrukning också får det utlovade stödet. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att de villaägare som ansöker om bidrag för att helt eller delvis konvertera från direktverkande eluppvärmning verkligen får ett stöd för att spara el?
fr · GQ11400 · 2003-01-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:400 av () till näringsminister om nätbolagens ansvar för brister i elnätet Denna vinter liksom många har elnätet på flera håll i landet inte klarat av snöfall och kyla. Tusentals hushåll har fått vara utan el och många människor har tillbringat i kyla och mörker på grund av att elbolagen inte satsar tillräckligt på elnätens säkerhet. Ett av bolagen, , har fått massiv kritik för dåligt underhållna ledningsgator. I ett litet län som lär det finnas ledningar som är speciellt utsatta vid storm eller blötsnö. Trots utlovade satsningar så medger ändå bolaget i media att det inte är tillräckligt för att bygga bort bristerna inom rimlig tid utan att det kommer att ta . tjänade på sina 810000 elnätskunder i och och rörelsemarginalen för eldistributionen var . Det är inte enligt min mening acceptabelt att elkunder ska kunna drabbas av längre avbrott på grund av eftersatt eller förebyggande underhåll av elnätet. Mot bakgrund av detta frågar jag: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att skärpa kraven på eldistributörerna, vad gäller att förebygga och avhjäpa brister i elnätet?
fr · GQ11401 · 2003-01-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:401 av de () till statsrådet om utbyggnad av hamn får enligt uppgift bara en promille av de som staten avser att lägga på utbyggd infrastruktur. För del behövs pengar till vägar, trafiksäkerhet och hamn. Pengarna som kommer till del räcker inte ens till utbyggnaden av hamn. Om hamnen ska kunna utnyttjas som den regionala hamn den utsetts till i EU-sammanhang behövs mer pengar. Avser statsrådet att verka för att säkerställa att en nödvändig utbyggnad av hamn kan genomföras?
fr · GQ11402 · 2003-01-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:402 av () till utrikesminister om aidspolicy på svenska ambassader Vid ett besök på svenska ambassaden i DaresSalaam, , informerades jag om ambassadens arbete med att ta fram en aidspolicy. Det finns fler exempel på sådana initiativ vid svenska ambassader. För att ytterligare markera hur allvarligt ser på utbredningen av farsoten bör UD utforma riktlinjer för en aidspolicy vid alla våra ambassader. Riktlinjerna ska ta upp bland annat förebyggande arbete, anställningsförfarande, bemötande, sekretess, vård och medicinering. Riktlinjerna bör vara av övergripande karaktär och sedan anpassas till förutsättningarna vid varje ambassad. Jag vill fråga utrikesministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att ambassader ska få en aidspolicy.
fr · GQ11403 · 2003-01-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:403 av () till statsrådet om placering av nya tillsynsmyndigheten för a-kassorna Enmansutredare har just presenterat sin utredning om var den nya myndigheten för tillsynen över arbetslöshetsförsäkringen ska ligga. Han föreslår , bland annat för att han tror att personal på AMS inte vill flytta. Det är viktigt att nya myndigheter sprids över landet. Det är en inriktning som varit rådande, och den får inte äventyras. är lämplig ort för den myndighet som ska sköta tillsynen av a-kassan. Där finns närhet till högre utbildning, där finns en erfarenhet av statlig myndighetsutövning, där finns en väl fungerande länsarbetsnämnd varifrån viss personal kan rekryteras, och avståndet till a-kassorna i är överkomligt i restid men ändå tillräckligt för att skapa integritet gentemot de kassor man ska granska. har dessutom stort behov av arbete inom tjänstesektorn då länet domineras kraftigt av tillverkningsindustrin. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Är ministern beredd är pröva frågan att förlägga den nya tillsynsmyndigheten av a-kassan till ?
fr · GQ11404 · 2003-01-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:404 av () till jordbruksminister om jordförvärvslagen har vi i medierna kunnat läsa om hur skövling av skog har genomförts på ett flertal skogsfastigheter runt om i landet. Märkligt är att skogsavverkningarna kunnat genomföras trots att förvärvstillstånd för skogsskiftena saknats! De genomförda skogsavverkningarna har väckt stor indignation, därför att de skett innan myndigheten utfärdat förvärvstillstånd. De tilltänkta skogsägarna har utnyttjat luckor i lagen för ekonomisk skull men också visat stor okunskap om skogsbruk genom de rovavverkningar som de genomfört. Skogsskövlingarna anses av många inte vara förenliga med de skogspolitiska målen. Att skogsskövlingen kunnat genomföras innan förvärvstillstånd har medgivits är upprörande speciellt med hänvisning till att skogsägare som har förvärvstillstånd inte alltid tillåts avverka den egna skogen. Runt om i landet finns flera skogsägare som kan verifiera att planerade avverkningar har stoppats av myndigheten därför att myndigheten planerat att ombilda skogsbruksmark till naturreservat. Ett ingrepp i det enskilda ägandet. Jag anser det vara allvarligt att de så kallade skogsklipparna utan kunskap om uthålligt skogsbruk tillåts bedriva skogsskövling innan ägarförhållandena är fastlagda. Ändringar i lagen behöver även göras för att främja skogsbruket. Vilka åtgärder kommer jordbruksministern att vidta för att förvärvsprövningen bibehålls men kompletteras så att luckorna i lagen täpps till?
fr · GQ11405 · 2003-01-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:405 av () till statsrådet om uppföljning av statsbidraget för personalförstärkningar /02 fördelar efter kommunernas ansökningar medel för personalförstärkningar inom fritidshem, förskoleklass, grundskola, särskola och gymnasieskola. Det invecklade och komplicerade system som utformat för uppföljning av statsbidraget används nu som grund för tilldelning av statsbidrag. Tilldelningen av statsbidrag riskerar att få karaktär av lotteri då kommuner riskerar att få en felaktig tilldelning av statsbidrag . Några ytterligare konsekvenser är att elever i kommuner med påtagligt stora minskningar i elevunderlag inom en viss skolform men ökningar inom en annan missgynnas, elever i kommuner med stor in- och utflyttning missgynnas, elever i små kommuner som saknar gymnasieskola missgynnas då kommunen betalar högre interkommunala ersättningar utan att få någon egen kostnadstäckning och så vidare. Stelbenta system gör att många elever inte får de avsiktliga resurstillskotten. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förändra regelsystem för utbetalning och uppföljning av statsbidraget för personalförstärkningar?
fr · GQ11406 · 2003-01-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:406 av () till miljöminister om dieselskatt i proportion till miljöpåverkan Motivet för att beskatta fordon med dieselmotor högre än dem med bensinmotor har berott på olika grader av miljöpåverkan. Dieselmotorns svårbemästrade problem har varit utsläppen av partiklar. Glädjande nog har teknikutvecklingen tagit stora kliv . Framför allt har franska fordonstillverkare presenterat innovation efter innovation. Tack vare ny insprutningsteknik och moderna partikelfilter kan dieselmotorn på goda grunder sägas ha lägre miljöpåverkan än bensinmotorn. Mindre glädjande är att dieselfordonen fortfarande beskattas oproportionerligt högt. Och värre kan det bli; förslag finns på att höja skatten på lätta lastbilar till förmån för de tyngre. Detta kan knappast sägas gagna miljön. Såväl personbilar som lätta lastbilar med dieselmotor måste få skattesatser som är förenliga med graden av miljöpåverkan. Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta i syfte att beskatta dieselfordon på ett sätt som står i rimligare proportion till bensinfordon?
fr · GQ11407 · 2003-01-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:407 av () till justitieminister om en fristående myndighet för att utreda misstänkta brott inom polisen Det är viktigt att förtroendet för polisen är högt. ifrågasätts polisens förmåga att på ett objektivt sätt göra förundersökningar där poliser är misstänkta. Ett sätt att stärka förtroendet för dessa utredningar är att inrätta en fristående myndighet som får ansvaret för brottsutredningar där poliser är misstänkta. Min fråga till justitieministern är: Avser ministern verka för att frågan om inrättande av en sådan fristående myndighet utreds?
fr · GQ11408 · 2003-01-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:408 av () till näringsminister om rörliga elpriser framförde att det borde övervägas om elprissättningen kunde påverkas så att den rörliga andelen blev större. En större rörlig andel är viktig av miljöskäl eftersom det behövs större ekonomiska incitament för att minska elförbrukningen. går utvecklingen snarare mot en större fast del. Avser ministern att agera för att den rörliga andelen av elpriset blir större?
fr · GQ11409 · 2003-01-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:409 av () till justitieminister om förmånsrättsordningen beslutade att regeringen borde återkomma till med lagförslag i enlighet med vad föreslagit innefattande bland annat kommitténs förslag om lönegaranti vid företagsrekonstruktion @ såvida inte detta står i konflikt med EG-rätten. färdigställdes inom en lagrådsremiss, Nya förmånsrättsregler, vilken enligt då gällande planering avsågs att träda i kraft . I den angavs att regeringen delade kommitténs uppfattning att lönegaranti borde utgå även vid företagsrekonstruktioner och att regeringen skulle återkomma i den delen sedan nödvändigt kompletterande beredningsunderlag inhämtats. Såvitt känt har förevarande ärende därefter varit föremål för ytterligare beredning, dock utan att uppgifter kunnat lämnas om när en lagrådsremiss respektive proposition kan komma att avges. Vilka åtgärder avser ministern att vidtaga i syfte att uppfylla beslut ?
fr · GQ11410 · 2003-01-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:410 av () till justitieminister om fullgörande av skadeståndsskyldighet Skadeståndsdomar beträffande brottmål ökar. Dessa ärenden hanteras av kronofogdemyndigheten (KFM). Ett ärende som gått till indrivning kan leda till stora konsekvenser för den betalningsskyldige vid till exempel ansökan om lån eller kreditköp . Vill det sig illa blir det "inkörsporten" till överskuldssättning hos mindre nogräknade långivare, vilket i förlängningen kan leda till annan kriminalitet. Erfarenheten hos KFM visar att de allra flesta medborgare som finns i deras register egentligen vill göra rätt för sig och betala. Men den som dömts till att betala skadestånd i brottsmål har mycket svårt att göra rätt för sig innan ärendet kommit till KFM. Ansvaret för att skadeståndet betalas till den skadedrabbade ligger helt hos den skadeståndsskyldige. För den som då snabbt vill göra rätt för sig kan det vara nödvändigt att ta kontakt med den skadeståndsberättigade för att veta hur han ska betala. Detta är av naturliga skäl mindre lyckat, särskilt vid skadestånd i samband med brott som misshandel. Det finns exempel på att kontaktförsök resulterat i polisanmälan för trakasseri. Ett sätt att komma till rätta med problemet skulle vara om /rätten hade ett uppbördssystem dit pengarna kunde förmedlas av den skadeståndsskyldige alternativt att den skadeståndsskyldige i samband med domen fick ett inbetalningskort med den skadeståndsberättigades bank- eller postgiro dit pengarna skulle betalas. Vilka åtgärder tänker ministern att vidta för att göra det enklare för den skadeståndsskyldige att göra rätt för sig?
fr · GQ11411 · 2003-01-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:411 av () till kulturminister om museernas säkerhet Våra museer ansvarar för enorma samlingar av föremål som utgör en ovärderlig del av vår kulturhistoria. Många museer har stora problem med förvaringen av sina samlingar. Det handlar om brist på godtagbara magasin, vilket gör att föremål till exempel utsätts för angrepp av mögel men det handlar också om föremålens säkerhet mot brand eller stöld. I har en översyn gjorts av brandsäkerheten på museerna och resultaten är förfärande. På många museer skulle en brand innebära att skulle ovärderliga samlingar gå upp i rök och situationen är säkerligen inte unik för Stockholmsmuseerna. Den omtalade stölden på uppmärksammar också de stora bristerna på säkerhetsområdet. Jag menar att det här är en ohållbar situation som måste åtgärdas. har utarbetat en strategi för museernas säkerhetsarbete. Det är en utredning som innehåller många förslag som bör tas till vara i arbetet med att förbättra museernas säkerhet. är ett utmärkt underlag för arbetet men det är inte tillräckligt. Det krävs även stöd från staten. Min fråga är därför vad kulturministern avser att vidta för åtgärder för att stärka säkerhetsarbetet på våra museer och därigenom säkerheten för samlingarna.
fr · GQ11412 · 2003-01-20 00:00:00 — Fråga 2002/03:412 av de () till kulturminister om teckenspråksbibel är det europeiska . Det är tveksamt om detta har nått fram till . Arbetet med att översätta delar av till teckenspråk har nämligen avbrutits eftersom har dragit in stödet. För många av de 10000 människor som fötts döva är inte svenska eller det svenska skriftspråket modersmålet. Det är teckenspråket som gäller för dem. För att döva ska kunna läsa behövs en översättning till teckenspråk. En erkänd översättning av har gjorts i samarbete med . Men blir det inte mer på grund av att har dragit in stödet. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ytterligare delar av ska kunna översättas till teckenspråk?
fr · GQ11413 · 2003-01-21 00:00:00 — Fråga 2002/03:413 av () till kulturminister om firade sitt 10-årsjubileum . Mässan utmärker sig för litterär och kulturell mångfald och har blivit en viktig mötesplats för kända och nya författare. Att bokmässan ligger i ett invandrartätt och barnrikt område är av stor betydelse. Mässan har blivit ett forum för ca 200 medlemmar av med invandrarbakgrund, där de kan möta andra författare, bokförläggare och läsare. Dessutom är mässan en färgstark kulturell mötesplats, där det svenska språket står i centrum. Detta påverkar intresset för böcker och läsande. är ett viktigt inslag i det kulturella livet i . öppnades som , men har den vuxit till en bokmässa av riksintresse. har mässan osäker status och osäker finansiering och därmed en osäker framtid. Min fråga till kulturministern är: Avser ministern att verka för att ge riksstatus?