ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111066 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1066 av Skånberg (kd) till miljöminister om oljekatastrof i I god sikt och lugnt väder kolliderade ett kinesiskt och cypriotiskt fartyg mitt mellan Sydostskånes kust och , i Bornholmsgattet, ett av mest trafikerade farvatten. Det kinesiska fartyget sjönk efter att av "formella" skäl av den danska nekats att bogseras in till grunt vatten vid . Stora mängder olja och pottaska läcker nu ut, och oljan har nått den sydostskånska kustens badstränder och klippor. Resurserna för oljesanering till havs har varit otillräckliga. Bland förslag som framförts för att förhindra nya oljekatastrofer i det känsliga märks krav på lots i Bornholmsgattet, separata farleder liksom i , klassning av som ett hav i behov av särskilt skydd, dubbla skrov för oljetransporter, med mera. Vad avser miljöministern att göra för att inte oljekatastrofer av detta slag ska upprepas i ?
fr · GQ111067 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1067 av () till miljöminister om naturreservat Den socialdemokratiska regeringen har beslutat att undanta mark från produktion och enskilt ägande vad gäller livsmedel, skog med mera med hänvisning till naturvårdsskäl och biotopskydd. Reservat är den vanligaste formen för att skydda natur. Det finns nästan 2300 reservat i , som tillsammans omfattar över tre miljoner hektar mark och detta vill (s-)regeringen fortsätta att utöka. Enskilda markägare upprörs runtom i landet över att väl omhändertagen mark som skötts av enskilda markägare i generationer, nu tas över av staten och det offentliga. Det som enskilda markägare vårdat i långa tider övertas och frågan blir vem som har resurser och ansvaret att fortsätta att vårda marken. Enligt lagen ska en skötselplan göras men är det tillräckligt och över huvud taget jämförbart med den omtanke och kärlek som markägare ägnat sin mark i generationer? Kommer miljöministern att verka för att tillräckliga resurser finns för fortsatt vård av marken efter det att naturreservat bildats?
fr · GQ111068 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1068 av () till statsrådet om inflytande över det egna boendet I ett uppmärksammat fall har nekat en ombildning av hyreslägenheter till bostadsrätter i området söder om . Skälet till beslut är att det med en ombildning inte skulle bli tillräckligt många lägenheter kvar i som kan utgöra underlag vid hyressättning enligt bruksvärdessystemet. De kommunala bostadsföretagens hyror skulle inte få tillräckligt genomslag vid hyresförhandlingar. I fallet tillämpas stopplagen som trädde i kraft , trots att inte är en egen kommun. Bostadsrättsföreningarna anser däremot att jämförelser kan göras med lägenheter i andra söderförorter i kommunen. De boende anser att en ombildning skulle innebära ökat boendeinflytande och minskat etniskt och socialt utanförskap. Miljonprogramområdets attraktionskraft skulle öka och många människor, sammanlagt 1003 lägenhetsinnehavare, skulle uppleva en större frihet och stolthet över sitt boende. Efter beslut funderar en del på att flytta. En kvinna som uttalade sig i pressen sa att hon är besviken över att partipolitiken går före enskilda människors behov och önskemål. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att människor ska få ett ökat inflytande över sitt eget boende?
fr · GQ111069 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1069 av Skånberg (kd) till statsrådet om och marginalisering Etniska och religiösa grupper liksom folkrörelser med flera uttrycker sin stora frustration över att bli marginaliserade i det socialdemokratiska samhällsbygget. senast skrev företrädare för i om sin upplevelse av hur den socialdemokratiska regeringen sätter trossamfunden på undantag, medan till exempel idrottsrörelsen favoriseras. förslag är att fördjupa demokratin och göra fler grupper och individer delaktiga av den demokratiska processen, just för att undvika den marginalisering som företrädare vittnar om. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Hur avser demokratiministern att leva upp till förslag?
fr · GQ111070 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1070 av () till finansminister om samhällets kostnader för alkoholen Alkoholen och tobaken är de två viktigaste orsakerna till för tidig död i . De svenska alkoholvanorna har förändrats och blivit mera europeiska . Det innebär att vi dricker mer alkohol än tidigare, som vi fortsätter med det nordiska helgdrickandet. Vi kan se att alkoholkonsumtionen kryper allt längre ner i åldrarna när tillgängligheten ökar Allteftersom svenskarnas alkoholvanor har förändrats så har även samhällets kostnader för alkoholen ökat. Alkoholen finns som en minuspost inom de allra flesta samhällsområdena. Totalt så har samhällskostnaderna för alkoholen ökat från 120 miljarder till 150 miljarder . Till grund för beräkningen har produktionsbortfall, kostnader för vård och socialbidrag på grund av missbruk med mera räknats in. Inom vården har det gjorts olika undersökningar som visar att missbrukare har två till fyra gånger så stor sjukfrånvaro än andra grupper i samhället. Statens kostnader för sjukskrivningar är totalt . Av dessa beräknas cirka 15 miljarder vara alkoholrelaterade. Samhällets kostnader för alkoholen tränger undan ytterligare satsningar inom skolan, barnomsorgen och vården. Pengar som skulle kunna användas till något positivt i stället för att behöva användas för att sopa upp spillrorna efter de offer som alkoholen skördar i vårt samhälle. Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att minska samhällets stora kostnader för alkoholen?
fr · GQ111071 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1071 av () till finansminister om bruttoavdrag för tandläkarbesök Statsminister har mycket tydligt sagt, att tänderna aldrig mer får bli en klassfråga i . Tyvärr har tandläkarräkningen återigen blivit en stor utgift, i synnerhet för de lågavlönade. I har därför en del kommuner och företag insett, att utan kostnad för arbetsgivaren, kan bruttolöneavdrag göras för tandläkarräkningen. Tekniken fungerar på samma sätt som det av socialdemokraterna beslutade och konstruerade bruttolöneavdraget för hemdatorer. Våra höga marginalskatter gör att sådana avdrag avsevärt sänker kostnaden för den anställde. Vissa kommuner, som till exempel Klippan och , har redan beslutat om reformen, medan andra ligger i startgroparna för att genom beslut ge sin personal mer pengar i plånboken. Som anställd i privata företag blir man oftare beviljad löneförmåner. Det kan vara billigare inköp eller rabatt på gym, men den offentliganställde har inte alltid haft samma möjligheter. konstaterade , tyvärr, att tandvården redan var offentligt finansierad och därför skulle inte dessa uppfinningsrika avdrag längre accepteras utan de ska förbjudas från och med årsskiftet 2003/04. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern varför det är rätt att medge avdrag för motion men inte för tandvård?
fr · GQ111072 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1072 av () till kulturminister om kulturportot har det så kallade kulturportot gett bokhandlare, förlag och författare möjlighet att skicka böcker och manus till ett reducerat pris med frankoetiketter. har Posten meddelat att kulturportot försvinner i och med juli månads utgång. Detta betyder att kostnaden för att skicka en eller ett par försändelser med posten ökar , från 23 till 50kr. , och har tillsammans vädjat till Posten att ompröva beslutet. säljs det frankoetiketter för . Dessa används av ca 430 förlag, bokhandlare och författare. Min fråga till kulturministern är därför: Avser kulturministern att vidta åtgärder för att kompensera bokbranschen för effekten av att Posten avskaffar kulturportot?
fr · GQ111073 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1073 av () till kulturminister om kvinnliga teaterregissörers komptens I regleringsbrev till , , Operan och står det: "Målet är att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av social jämlikhet, jämställdhet mellan kvinnor och män, respekt och tolerans och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft samt att bidra till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism." Man håller sig till mycket allmänna ordalag när det gäller jämställdheten. I regleringsbrevet till är man mycket tydligare och talar uttryckligen om att "målet är att öka andelen kvinnor" som erhåller produktionsstöd. Regeringen har vid upprepade tillfällen sagt att jämställdhet har hög prioritet. Man säger att kraven är höga när det gäller styrelsetillsättningar och utnämning av chefer. Av 33 största statliga och regionala teatrar har 28 manliga chefer medan endast fem av dem har en kvinnlig chef. En av dessa kommer att sluta och enligt uppgift kommer hon att ersättas av en man. I teaterårsboken framgår att vid de 11 största teatrarna regisserades "de stora uppsättningarna", alltså de som spelades på respektive teaters stora scen, i av män och av kvinnor. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga kulturministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att tillvarata kvinnliga teaterregissörers kompetens som ledare och därigenom åstadkomma en jämnare könsfördelning bland cheferna vid landets teatrar?
fr · GQ111074 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1074 av () till justitieminister om demonstrationer utan polistillstånd I samband med första maj så anordnades det flera olika demonstrationer runtom i landet. De allra flesta av dessa arrangemang hade tillstånd för sina demonstrationer. Men på vissa håll genomfördes det demonstationer utan tillstånd. Ett sådant exempel är i där Nationaldemokraterna hade en demonstration utan tillstånd. Demonstationen avlöpte utan något bråk eller andra problem. Dock var det många som var skakade efter demonstrationen då den genomfördes utan tillstånd och även om demonstranterna inte hade några symboler på sig eller uttalade några främlingsfientliga åsikter så gick manifestationen att relatera till nazism då alla hade uniform och marscherade vilket naturligtvis skapade ett främlingsfientligt intryck. Denna demonstation och även vissa andra, till exempel reclaim the street-demonstrationen i , genomfördes utan tillstånd vilket gjorde att polisen hade svårt att planera och organisera sitt arbete. Polisen i hävdade efteråt dessutom att de inte kunde ingripa även om det saknades tillstånd. Jag vill inte på något sätt inskränka demonstrationsfriheten men jag anser att det borde vara tydligare regler. Varför ska man annars söka polistillstånd? Min fråga till justitieministern blir därför om han avser att verka för att befintlig lagstiftning ska tolkas så att demonstranter som inte har tillstånd ska kunna avlägsnas av polisen.
fr · GQ111075 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1075 av () till justitieminister om gode mäns förvaltning Fler och flera fall dyker upp i landet där så kallade gode män inte skött sitt jobb utan förskingrat eller på annat sätt gjort av med medel som tillhör den person som haft gode män. Jag vill inledningsvis säga att en mycket hög procent av dessa så kallade gode män sköter förvaltningen på ett ypperligt sätt. Frågan är vem som har ansvaret för de pengar och medel som "försvinner". Borde inte kommunerna @ som ser till förvaltningen och har ansvaret för gode männens förvaltning @ vara de som ytterst har ansvaret och de som har det ekonomiska ansvaret? Borde inte kommunen @ vid en oegentlighet i förvaltningen @ vara ansvarig och betala tillbaka de medel som "försvunnit"? Frågorna är många och frågan har som sagt aktualiserats på flera håll. Avser justitieministern att vidta åtgärder för att komma till rätta med de problem som här tagits fram?
fr · GQ111076 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1076 av () till miljöminister om strandskyddet De lagrum som reglerar strandskyddet är viktiga för att bevara viktiga miljövärden kring våra sjöar och kuster. De skyddar natur och djurliv mot en allt för hård exploatering och slår vakt om att vi även i fortsättningen kan ha ett rörligt friluftsliv. I våra skärgårdar, områden med attraktiva stränder, områden med stora naturvärden och i områden med stark befolkningstillväxt är det viktigt med en restriktiv lagstiftning kring strandskyddet. För små kommuner @ ofta i glesbygd, ofta med vikande befolkningstal och ofta med gott om oattraktiv strandmark ur miljö- och friluftssynpunkt @ kan dock dagens lagstiftning verka hämmande. I många av dessa kommuner hoppas och tror man att skapande av strandnära boende skulle kunna stoppa, eller till och med vända, en negativ befolkningsutveckling. I många av dessa kommuner uppfattar man att den nuvarande lagstiftningen kring strandskyddet lägger hinder i vägen. Det finns olika sätt att lösa detta problem på. En möjlighet att är att ge olika stränder skydd på olika nivåer beroende på läge, miljövärde, tillgång till stränder i närområdet etcetera. När det gäller område med lägre skyddsvärde skulle ett eventuellt upphävande av strandskydd kunna överlämnas till aktuell kommun att fatta beslut om. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att slå vakt om ett väl fungerande strandskydd och ge kommuner @ framför allt mindre glesbygdskommuner @ möjlighet att skapa ett attraktivt boende i samband med de förändringar av strandskyddet som håller på att arbetas fram.
fr · GQ111077 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1077 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om västsvenska infrastruktursatsningar nåddes jag av nyheten om att får minskade anslag för och att flera projekt som varit planerade måste skjutas . Så sent som var ute på turné för att informera om sin framtidsplan på olika platser i . På träffen i fick generaldirektör skarp kritik från åhörarna eftersom de viktiga satsningarna i ska genomföras för långt fram i tiden. Delar av dessa sträckor hade ännu inte givits några startdatum. Att säga när första tåget skulle kunna rulla från till Centralen var därför omöjligt. Västlänken visste man inte när den kunde bli av men hoppades på "extern finansiering". Med en PPP-lösning skulle det gå att påskynda byggandet, men detta har regeringen tidigare varit djupt kritisk till. är en viktig tillväxtregion, för tillfället den ledande av våra storstadsregioner. Det vore dumt att inte satsa i den regionen för att ge förutsättningar för näringslivet att utvecklas. När regeringen lade fram sin infrastruktursproposition talade man om den största satsningen på infrastruktur . Jag vill fråga vad statsrådet ämnar vidtaga för åtgärder för att försenade infrastruktursatsningar inte ska hota tillväxt.
fr · GQ111078 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1078 av () till statsrådet om refilltelefon Kvinnojourer i landet har uppmärksammat mig på ett problem för kvinnor som är i konflikt med tidigare äkta män eller partners. I ökande utsträckning får denna grupp av kvinnor hotfulla och kränkande samtal från mobiltelefoner med kontantkort eller så kallade refillkort. Ägaren är omöjlig att spåra, eftersom registrering av dessa telefoner inte är obligatorisk. Utredning av ärendet omöjliggörs. Utöver detta problem, så är ungdomar en mycket stor grupp av innehavare av mobiltelefoner med kontantkort. Ofta används denna form av innehav på föräldrars initiativ eftersom en större kontroll över mobiltelefonkostnaderna kan uppnås. Även här finns stora möjligheter att använda kontantkortsabonnemang som ett medel för mobbning och trakasserier. Eftersom systemet omöjliggör spårning av samtal kan man förutsätta att mycket av narkotikahandeln och trafficking sker via sådana abonnemang. själv menar att inget tekniskt hinder finns, utan man skulle välkomna att denna möjlighet till brott inte kan utnyttjas. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att motverka att oregistrerade mobiltelefoner och kontantkort används för kränkningar, hot, trakasserier och illegal handel?
fr · GQ111079 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1079 av () till statsrådet om människors säkerhet vid flyguppvisningar I min hemkommun hölls en uppmärksammad flyguppvisning där lågtflygande plan simulerade ett flyganfall. Det skedde över centralt belägna bostadsområden och ledde till att många människor trodde att en allvarlig olycka inträffat. Det utbröt panik och polis och räddningstjänst tillkallades. Enligt uppgift fanns polistillstånd för flyguppvisningen. Polisen ska också i sin tur ha inhämtat klartecken från . Lyckligtvis inträffade ingen olycka. Det allvarliga är dock att en olycka kunde ha inträffat, och i så fall i tättbebyggt område. Jag vill ifrågasätta det riktiga i att tillåta den här typen av arrangemang. Att ha flyguppvisningar ovanför bostadsområden innebär att många människor utsätts för en stor fara. Det finns flera exempel på flyguppvisningar där plan störtat. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att garantera människors säkerhet vid flyguppvisningar?
fr · GQ111080 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1080 av () till statsrådet om inland Utvecklingen i inland är oroande. Det har inlandet tappat av sin befolkning som storstadsregionerna ökat med . Problemet förvärras av långa avstånd, små tätorter, åldrande befolkning och vikande service. Behovet av åtgärder är akut. och inland är en kraftfull bidragsgivare till svensk ekonomi och tillväxtkraft. Varje invånare i bidrar med nästan dubbelt så mycket som rikssvensken till exportnetto. har föreslagit ett antal åtgärder som skulle kunna vända utvecklingen i inland. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att vända utvecklingen i inland?
fr · GQ111081 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1081 av () till utbildningsminister om mobbningskampanj På initiativ från , under förra mandatperioden, beslutade dåvarande skolminister att starta den riksomfattande . Kampanjen startade och har pågått fram till sommaruppehållet 2002. Efter kampanjens slut ska projektet utvärderas. Trots kampanjen förekommer fortfarande stora problem med kränkande behandling och mobbning runtom i landets skolor. Vad avser ministern att göra i det fortsatta arbetet mot mobbning?
fr · GQ111082 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1082 av () till miljöminister om oljeutsläpp i kolliderade två fartyg utanför i . Hundratals ton tjockolja rann ut i havet, en olycka som orsakade stor skada på fågellivet, för fiskarna och växtlivet i havet men också för stora strand- och skärgårdsområden. Oljeutsläppet i är ingen engångsföreteelse. Enligt har vid elva olika tillfällen oljeutsläpp skett mellan åren 1980@2001 i . Sammanlagt handlar det om ca olja. Regeringen har konsekvent vägrat att hos IMO, , ansöka om att få svenska vatten i klassad som särskilt känsligt havsområde, PSSA, vilket är anmärkningsvärt. Vad avser ministern att göra för att eliminera riskerna för oljeutsläpp och få en säkrare sjöfart i ?
fr · GQ111083 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1083 av () till socialminister om psykiatrivården Psykiatrivården i uppvisar stora brister. Patienter får inte den hjälp som de behöver och har rätt till. Många psykiatrimottagningar och kliniker har brist på personal. Situationen är i stort sett lika besvärlig i hela landet. Situationen har på ett tragiskt sätt kommit . Två allvarliga fall i , med dödlig utgång, utförda av personer som sökt läkarhjälp för sina problem men inte fått hjälp. Vad avser ministern att göra för att patienter med psykiska problem ska få den hjälp de behöver och har rätt till?
fr · GQ111084 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1084 av () till socialminister om vården i I i allmänhet och i synnerhet har socialdemokratiska "idiotstopp" och nedskärningar av bland annat BB i , operationer i , stängning av vård- och jourcentraler, begränsning av det fria vårdvalet med mera ökat köer och väntetider så mycket att människor känner sig otrygga. Detta får till följd att de som har pengar köper sig före i vårdköer. I takt med att köerna växer skaffar sig alltfler privata vårdförsäkringar. Enligt vädrar försäkringsbolagen morgonluft. I nedskärningarnas spår ser de både en växande marknad och en möjlighet att engagera de utförare som det socialdemokratiska Västra ratar. Den socialdemokratiska politiken leder både till vårdköer och en marknad för en plånboksstyrd vård, en konsekvens som inte beaktades i besparingsivern. Den utveckling som Socialdemokraterna i startat vill inte se. Vi tror på en sjukvård som finansieras av oss alla tillsammans. Avser socialministern att verka för en ansvarsfull vårdpolitik som inte leder till en utbredning av den plånboksstyrda vården?
fr · GQ111085 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1085 av () till socialminister om satsningen på primärvården Den omtalade satsningen på primärvården i den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården har inte fått avsedd effekt. Detta konstaterar () i en nyligen genomförd rapport. Satsningen omfattar under åren 2001@2004 enligt det avtal som slutits mellan staten och . Men RRV hävdar att resurser endast i mycket begränsad omfattning bidragit till en förstärkt primärvård. Avtalet har inte uppfyllt krav som kan ställas på statliga styrmedel inom hälso- och sjukvården. Kontrollen av hur landstingen har använt de så kallade vårdmiljarderna har varit svag. Vidare anser RRV "att avtalet inte annat än i ringa omfattning har bidragit till att skapa förutsättningar för vård på lika villkor". när RRV konstaterat att satsningen på primärvården inte gett önskat resultat vill jag fråga: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta med anledning av de konstaterade bristerna i primärvården?
fr · GQ111086 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1086 av () till jordbruksminister om konsumenters ställning i samband med kreditupplysningar I en dom i Regeringsrätten slås fast att ett kreditupplysningsföretag kan lägga ut uppgifter om en persons betalningsanmärkningar på Internet, utan att den som berörs behöver informeras om det. I vanliga kreditupplysningsfall får den som berörs en så kallad omfrågningskopia hemskickad där den enskilde informeras om vilka uppgifter som lämnats ut. Enligt kreditupplysningslagen finns krav på att informera berörda om vilken information som andra får ta del av. Domen kan innebära att konsumenternas ställning försvagas och rättstrygghet sätts åt sidan. Mot bakgrund av detta vill jag fråga : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att konsumenternas ställning inte ska försvagas i samband med kreditupplysningar?
fr · GQ111087 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1087 av () till jordbruksminister om brist på glada grisar Efterfrågan på Kravmärkt kött ökar hos konsumenterna och fler företag är beredda att marknadsföra och tillverka Kravmärkta produkter. Men antalet uppfödare av så kallade "glada grisar" tycks inte öka. varnar många i branschen för att det kommer att bli stor brist på Kravmärkt kött och att flera aktörer kan tvingas lägga sina produktlanseringar på hyllan. Några av de ledande aktörerna på livsmedelsmarknaden bildade en aktionsgrupp med uppdraget att kraftigt öka utbudet av Kravgodkända kött- och charkprodukter. Denna grupp konstaterar, glädjande nog, att konsumenterna verkar bli alltmer medvetna i sina val och eftersträvar mer ekologiskt framtagna produkter. Men konstateras att grisuppfödarna, livsmedelsindustrin och handeln går i otakt där producentledet inte hänger med. En anledning till att många grisuppfödare har tvekat att övergå till Kravgodkänd uppfödning uppges vara att man oroat sig för lönsamheten. Vad avser jordbruksministern att göra för att stödja och uppmuntra produktionen av Kravmärkt kött och minska bristen på glada grisar?