ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11256 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:256 av () till statsrådet om valsedlar En viktig del i den demokratiska beslutsprocessen är de insatser som samhället gör för att valen ska gå rätt till. En av samhällets insatser i detta avseende är, enligt vallagen, att de partier som erhållit av rösterna vid något av de två föregående valen får sina valsedlar (de så kallade partivalsedlarna) distribuerade till och genom valförrättarnas försorg utlagda i vallokalerna. Denna regel innebär att vid valet kommer att få sina valsedlar distribuerade över hela landet. Partier däremot som är etablerade lokalt men som saknar representation i kommunfullmäktige är inte garanterade att få valsedlarna utlagda påföljande val. Ett sådant exempel är i . Den nuvarande vallagen leder således till orimliga konsekvenser. En översyn av lagen vore rimlig för att garantera lokala etablerade partier distribution av valsedlar. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att partier som etablerats i den lokala politiken ska kunna få sina valsedlar distribuerade genom myndigheternas försorg?
fr · GR11257 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:257 av () till utbildningsminister om utbildningsmöjligheter för omvårdnadspersonal Inom kommunernas vård och omsorg om äldre och funktionshindrade arbetar cirka 360000 personer. Mer än nio av tio av dessa är kvinnor och majoriteten arbetar deltid. Många är vikarier och timanställda, utan tillräcklig anställningstrygghet. Belastningen i arbetet har ökat och därmed även antalet arbetsskador och arbetsrelaterade sjukdomar. Sjukfrånvaron bland omvårdnadspersonal är hög. Fyra av tio som arbetar inom vården har inte fått den yrkesutbildning de behöver för sitt arbete. Många anställda går i pension , som knappheten på arbetskraft förväntas tillta. Med dagens utbildningsdimensionering kommer bristen på personal med adekvat utbildning inom omsorgen att bli stor. Därför måste dimensioneringen öka kraftigt, särskilt vuxenutbildningen. Bland annat krävs nya former av arbetsplatsförlagd utbildning och bättre studiefinansiering. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utbildningsministern vilka initiativ han planerar för att öka utbildningsdimensioneringen för omvårdnadspersonal.
fr · GR11258 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:258 av () till utbildningsminister om de tekniska museernas roll för ungas teknikintresse Utbildningsministern har fört fram behovet av ett ökat intresse bland ungdomar för teknik och naturvetenskap. Det är av vikt att ungdomar på olika sätt kan komma i kontakt med dessa vetenskapliga områden på ett populärvetenskapligt plan. De tekniska museerna har här en viktig funktion att fylla, kanske framför allt för barn och ungdomar i de lägre åldrarna där skolan inte riktigt har förmågan att hitta ett populärvetenskapligt anslag. En institution som gjort ett mycket gott arbete på detta område är . Museet verkar ha ett framsynt sätt att arbeta med dessa frågor som sträcker sig utanför de egna väggarna, ett arbete som borde stödjas. Vad avser ministern att göra för att stärka de tekniska museernas möjlighet att bidra till ett ökat intresse för teknik bland barn och ungdomar?
fr · GR11259 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:259 av () till utbildningsminister om forskningsanslag till De nya forskningsstrategierna för överlämnas till regeringen . De kommer, tillsammans med forskningsstrategier från alla högskolor och universitet, ligga till grund för regeringens kommande forskningspolitiska proposition. utmärker sig på flera sätt. Så många som av eleverna har arbetarbakgrund och har utländsk bakgrund. Denna statistik visar hur framgångsrik högskolan varit med sitt uttalade mål att minska den etniska och sociala snedrekryteringen till högre utbildning. Ingen högskola i landet kan presentera bättre resultat på detta område. Det framgår också av högskolans forskningsstrategier för åren 2005@2008 att högskolan vill skapa sju centra för flervetenskaplig forskning, bland annat för migration och etnicitet samt professionsforskning. Förutom det vill högskolan också bland annat få universitetsrättigheter eller ytterligare ett vetenskapsområde. Strategin konstaterar att i förhållande till grundutbildningen har de lägsta statsanslagen till forskning och forskarutbildning i landet. Hur avser ministern att agera för att rätta till denna skeva fördelning av statsanlagen för forskning och forskarutbildning?
fr · GR11260 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:260 av () till justitieminister om utredning om skydd för den personliga integriteten Vid åtskilliga tillfällen har jag frågat justitieministern när den utlovade utredningen om skydd för den personliga integriteten kommer att tillsättas. Under detta år har jag och fått svaret att "kommittén skall tillsättas så snart det är möjligt". Det är, enligt min mening, inte rimligt att det ska behöva ta så att tillsätta en beslutad utredning och därför nödgas jag återkomma med min fråga. När avser justitieministern att tillsätta denna utredning?
fr · GR11261 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:261 av () till justitieminister om tingsrätten i har påbörjat en utredning för att bland annat undersöka förutsättningarna att lägga samman med . Utredningen har skapat en stor oro i , då man har svårt att se hur rättsväsendet ska kunna garantera den enskildes rättstrygghet genom en minskning av antalet tingsrätter i södra och östra . Man är också oroad för att gränsskyddet ska urholkas av en sådan sammanläggning. kommer att medföra kraftigt ökad trafik kring , framförallt för och som har landets näst största hamnverksamhet. Utvidgningen är en positiv utveckling men medför också en allvarlig hotbild i fråga om den gränsöverskridande brottsligheten. När gränser rivs ökar möjligheterna till smuggling, vilket resulterar i större utmaningar för tull, polis och åklagare såväl som för domstolar. I en artikel i rapporterades det dock att statssekreteraren i , , vid en utfrågning inför justitieutskott förklarade att regeringen motsätter sig nedläggningen av . Min fråga till justitieministern är följande: Avser justitieministern att verka för att inte läggs ned inom överskådlig tid?
fr · GR11262 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:262 av () till justitieminister om vaktbolag för hotade kvinnor Privata Värmlandsvakt i söker statsbidrag för att starta ett skyddat boende för kvinnor som hotas, misshandlas och förföljs. I skyddet ingår bland annat väktare på första våningen, galler för fönstren och klättersäkra stuprännor. Brottsofferjouren, polisen och de lokala kommunalpolitikerna i lär vara intresserade av att stödja projektet. Jag vill fråga justitieministern om han tagit initiativ till möjligheter till statliga bidrag för företag som vill värna kvinnofriden?
fr · GR11263 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:263 av () till statsrådet om utländska studenters möjlighet till arbete I en debattartikel som publicerats i flera landsortstidningar skriver ordföranden i socialdemokraternas studentförbund, , om situationen för utländska studenter i . I artikeln framgår bland annat att utländska studenter som erbjudits anställning i inte självklart får stanna. Detta är alltså personer som kommit till och fått sin utbildning betald av skattemedel, men som sedan förbjuds att arbeta efter sina studier, och i stället måste lämna landet. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att studenter och andra personer som är i och har ett erbjudande om arbete ska få stanna?
fr · GR11264 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:264 av Skånberg (kd) till utrikesminister om brister inom den palestinska myndigheten I en rapport från () kritiseras i skarpa ordalag det palestinska självstyrets förvaltning av sina finanser, och i synnerhet agerande. Enligt disponerar personligen av den palestinska myndighetens budget. har försvunnit, till största delen biståndsmedel, vilket föranlett den palestinske finansministern att vädja om hjälp från amerikanska revisorer för att kartlägga korruptionen. Avser utrikesministern att frysa det svenska biståndet till den palestinska myndigheten i avvaktan på att en revision ingående granskar de brister som IMF rapporterat om?
fr · GR11265 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:265 av () till utrikesminister om nedläggningen av FN:s nordiska informationskontor FN:s informationskontor i för de nordiska länderna (UNIC) kommer att läggas ned då verksamheten ska integreras i ett större informationskontor i . Den utåtriktade verksamheten har redan upphört . Informationskontorets främsta uppgift är att sprida kunskap om FN och FN-familjens aktiviteter. Nedläggningen kommer att skapa ett informationsglapp. Kontoret i har betjänat , , , och . UNIC har informerat om FN:s arbete till nordiska medier, organisationer och allmänhet. Informationskontoret fungerar även som en länk mellan regionen och högkvarteret i . Kontoret har dessutom ett bibliotek där allt FN-material som publicerats funnits tillgängligt för allmänheten. I ett land som där intresset och stödet för FN är bland det högsta i världen innebär kontorets nedläggning att det säkerligen kommer att bli ett avbräck av FN-informationen i . Vad avser statsrådet att göra för att fylla detta informationsglapp?
fr · GR11266 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:266 av Skånberg (kd) till utrikesminister om och religionsfriheten Lokala turkiska myndigheter har avslagit flera ansökningar från personer som avser att byta religiös identitet, från islam till tro. Människor i som vill lämna islam måste därmed gå till domstol för att hävda sin rätt att välja religion. Ett sådant aktuellt exempel är paret . efter bröllopet vägrade de lokala myndigheterna i godkänna brudens ansökan om byte av religiös identitet. Detta har skett trots att konstitution och lagar garanterar religionsfrihet. Detta är anmärkningsvärt med tanke på att säger sig vilja bli en del av det nya som växer fram. Uppenbarligen brister de lokala myndigheternas tillämpningen av lagarna som ska garantera religionsfriheten i . Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att i internationella sammanhang vidta för att värna religionsfriheten i ?
fr · GR11267 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:267 av () till utrikesminister om fredssamtal i tillbaka försöker militären i upprätta ett nätverk av informatörer bland landets barn som ska informera om misstänkta "gerillaaktiviteter" @ bland målen finns både föräldrar och lärare. Barnen, 6@7-åringar, får godis eller pengar av polisen eller armén för att ange folk, uppger nr19/2003. har 961 lärare mördats i , har 34 lärare mördats och över 2000 lärare är mordhotade. Situationen i har förvärrats avsevärt sedan president valdes. Situationen blir alltmer ohållbar. Skrämselpolitik och angiverisystem har blivit vardag, jämte vardagen av det inbördeskrig som levt under . kan, och borde, själv och tillsammans med EU, ta ytterligare initiativ för att fredssamtalen återupptas mellan de stridande parterna. Ett initiativ vore att exempelvis tydligare backa upp och stödja president i hans senaste försök att få till stånd nya fredsförhandlingar. Avser utrikesministern att agera så att och EU verkar för att fredssamtal återupptas mellan de stridande parterna i , genom att exempelvis stödja Lulas initiativ?
fr · GR11268 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:268 av () till utrikesminister om miljöflyktingar i är ett örike bestående av nio småöar vars marknivå bara ligger över havsytan. Då det inte finns några mineraltillgångar och få exportvaror är jordbruk och fiske det som invånare lever av. Men har kraftiga stormar och orkaner i kombination med extrem torka påverkat de 11000 invånarnas möjlighet att leva kvar på öarna. Jordbruksmarken översvämmas och försaltas vilket gör jorden obrukbar. Utan jordbruket tvingas nu befolkning att lämna sitt land och sin kultur. Studier vid har visat på att kommer ca 150 miljoner människor i världen att fly på grund av missförhållanden orsakade av klimatförändringar. Med den kunskap som finns och med den enigheten som råder inom forskarvärlden är klimatförändringarna orsakade av människan ett faktum. Mänsklig verksamhet och aktivitet för att öka välfärden i en del av världen ger förödande konsekvenser för människor i en annan del. Enligt ska ge människor som är på flykt från förföljelse på grund av etnicitet, religion eller politisk åsikt juridiskt och socialt skydd. Människor som tvingas fly på grund av miljöpåverkan omfattas inte. I fallet med betyder det att en hel nations befolkning står utan nation på grund av I-världens miljöpåverkan, utan att ett internationellt ansvar för konsekvenserna för befolkningen tas. Jag vill fråga utrikesministern : Avser ministern internationellt att verka för att utvidgas till att även omfatta miljöflyktningar för att ge dem av klimatförändringar drabbade länders befolkning ett utökat skydd?
fr · GR11269 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:269 av () till utrikesminister om konflikten i För många är kanske bilden av ett land som gått från inbördeskrigets helvete och ekonomisk katastrof till en modell av relativ fred, stabilitet och till och med viss tillväxt. För väldigt många människor, speciellt barn, handlar verkligheten om helt andra företeelser: krig, tortyr, kidnappning och sexslavhandel. FN:s undergeneralsekreterare för nödhjälpsamordning, , har besökt området där kriget mellan den så kallade befrielsearmé (LRA) och regeringsstyrkorna pågått . Egeland menar att det är ett krig riktat mot barn. Rebellerna kidnappar, hjärntvättar och tvingar barnen att bli soldater eller sexslavar. Inte sällan tvingas barnsoldaterna anfalla och döda sina egna familjemedlemmar i sina egna byar. Regeringen i verkar inte ha vare sig viljan eller förmågan att skydda civilbefolkningen. Rebellerna själva har inget samlat intresse av fred och vare sig förväntar eller har erbjudits någon konkret fredsuppgörelse. President har tappat intresset för fredssamtal och tror snarare att militära resurser slutligen kommer att knäcka rebellerna. Enligt har en militär talesman för regeringen i beskrivit den senaste vågen av rebellattacker som "de sista sparkarna från en döende häst". I själva verket finns rebellerna i stora delar av landet och kontrollerar på många håll landsbygden medan regeringstrupperna har kontroll över centralorter. Kriget fortsätter och fler barn blir soldater och sexslavar. Vad avser ministern att göra för att uppmärksamma barnens situation i ?
fr · GR11270 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:270 av () till statsrådet om lika rätt för alla landsting Statsrådet har via medierna utlovat ekonomiskt stöd utanför skatteutjämningssystemet. Detta för att hjälpa att uppnå balanskravet. Ett krav som enligt statsrådet är ett krav om man tar sitt ansvar som landstingspolitiker. Många landsting är i samma situation som . Som exempel kan nämnas att underskott är 6,av verksamheten medan det i är 5,7 och i 5,. Medeltalet för riket är 2,i underskott av verksamheten. Detta visar att de tre nämnda landstingen har en extraordinär situation beroende av olika orsaker. Frågan är om ett landsting kan särredovisas i dessa sammanhang eller om allas lika rätt bör tillämpas. Undantag kan givetvis skapas utifrån vissa områdens särskilda förhållanden. Detta framstår dock som ett sätt att kringgå gällande skatteutjämningssystem, gällande balanskrav och gällande princip om alla landstings lika rätt. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att underlätta den ekonomiska situationen för de landsting som har extraordinära ekonomiska svårigheter?
fr · GR11271 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:271 av de () till statsrådet om byggandet i Av snabbprotokollet från interpellationsdebatt framgår att statsrådet slår sig för bröstet och hävdar att bostadsbyggandet ökar i . "konstaterar jag med en viss glädje att bostadsbyggandet börjar ta fart också i ." kan SCB presentera statistik över nybyggnationen i . Där framgår att nybyggnationen i minskat från 3934 bostäder i flerfamiljshus bostäder i flerfamiljshus . Statsrådets glädje verkar vid kontroll med verkligheten sakna grund. Därtill efterfrågade jag i interpellationen vilka nya åtgärder statsrådet avser att vidta, medan statsrådets svar enbart redogjorde för redan fattade beslut. Därför kvarstår min fråga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga om statsrådet avser att vidta några åtgärder, utöver redan fattade beslut, i syfte att öka nybyggnationen i ?
fr · GR11272 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:272 av () till näringsminister om framtiden för slakteribranschen Livsmedel väller in i landet och det får konsekvenser både för lantbruksnäringen och livsmedelsindustrin i . Bland dem som drabbas hårdast är slakterierna. Den svenska kalkonslakten är nedläggningshotad och övriga slakterier med inriktning på svin, nöt och kyckling har stora problem med lönsamheten. Den stora slakterikoncernen har för avsikt att avskeda 900 anställda varav ett flertal arbetar i @ en kommun som redan drabbats hårt av företagsvarsel. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att trygga framtiden för de svenska slakterierna?
fr · GR11273 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:273 av () till näringsminister om hållbar tillväxt för att undvika miljökatastrofer i i är ett örike bestående av nio småöar vars marknivå bara ligger över havsytan. Då det inte finns några mineraltillgångar och få exportvaror, är jordbruk och fiske det som invånare lever av. Men har kraftiga stormar och orkaner i kombination med extrem torka påverkat invånarnas möjlighet att leva kvar på öarna. Jordbruksmarken översvämmas och försaltas vilket gör jorden obrukbar. Utan jordbruket tvingas nu befolkning att lämna sitt land och sin kultur. är det första land som drabbas. Flera står på tur. Studier vid har visat på att kommer ca 150miljoner människor i världen att fly på grund av missförhållanden orsakade av klimatförändringar. Mänsklig verksamhet och aktivitet för att öka välfärden i en del av världen ger förödande konsekvenser för människor i en annan del. Anledningen till att klimatfrågar är så svår att hantera globalt är den uppenbara konflikten som blir tydlig mellan välfärd och miljö. Fossila energikällor är den viktigaste byggstenen till I-världens välfärd. Konsekvenserna av välfärdsuppbyggandet i en del av världen leder till ett totalt raserande av hela nationer och samhällen i en annan del. För att komma till en lösning på dessa problem bör välfärd och tillväxt ses i ett vidare perspektiv än endast nationellt eller inom ekonomiska gemenskaper och förbund. Jag vill fråga näringsministern : Avser ministern att verka för att skapa hållbar tillväxt på en internationell nivå för att hindra att fler nationer än får betala priset för I-världens politik?
fr · GR11274 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:274 av () till näringsminister om och vindkraften Målet för statliga är "att vara nummer ett för kunden, miljön och ekonomin", om man ska tro företagets årsredovisning. Men att döma av verkliga verksamhet är det bara "ekonomi" som är riktigt högprioriterat. Sammantaget genererade statens 26 viktigaste företag med "marknadsmässiga krav" ett positivt resultat på . bidrag var en vinst på hela 7,6 miljarder! Till stora delar hämtades denna in på produktionssidan, via höga elpriser i . 1997 var målet att öka tillförseln av vindkraft med , under perioden 1998@2002. När målet uppnåddes hade bidragit till ökningen med (!). Det måste betraktas som generande lågt. Om regeringen menar allvar med sitt nuvarande planeringsmål, att vindkraftens bidrag till elproduktionen ska uppgå till , så måste attityd förändras. Om staten menar att andra ägare till företag på elmarknaden ska våga satsa på vindkraft så är det rimligt den egna vinstmaskinen också gör det. äger av vatten- och kärnkraft. Inte minst mot denna bakgrund borde det faktum att bara äger en knapp tiondel av vindkraften genera många på . Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att ska ta sin del av ansvaret för att planeringsmål för vindkraften ska uppnås?
fr · GR11275 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:275 av () till finansminister om F-skattsedel Inom vissa branscher, till exempel byggbranschen, förekommer att arbetskraft kommer till och får arbeta för lön långt under gällande svenska kollektivavtal och i en dålig arbetsmiljö. Det är inte ovanligt att de som kommer till förses med F-skattsedel, gör jobbet, och blir exploaterade under täckmanteln egenföretagare. Dessa så kallade egenföretagare kan då bland annat jobba till priser som inga svenska småföretagare kan konkurrera med. Det som beskrivs visar på en uppenbar risk att systemet med F-skattsedel missbrukas. Mot bakgrund av detta vill jag fråga finansminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förhindra missbruk av F-skattsedel?
fr · GR11276 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:276 av () till statsrådet om öronmärkta pengar och lokalt trafiksäkerhetsarbete mellan och håller på att byggas om med vajerräcke. Totalt kostar ombyggnaden . Det är bra att vi får bättre vägar i men tyvärr är vägen som byggs om redan en relativt säker väg med få olyckor. Det är regeringens direktiv om att avdela resurser för att satsa på så kallade 2+1-vägar som gör att den byggs om i stället för den farligare E20, huvudvägen mellan huvudstad och andra stad. Människor, kommuner, näringsliv och är överens om att prioriteringen är minst sagt märklig! Samtliga anser att det är betydligt viktigare att satsa resurser på den erkänt farliga E20. Men de centrala direktiven tillåter inte att de lokala aktörerna fördelar pengarna utan det är att antingen bygga vajerräcken eller låta pengarna vara oanvända. Det skulle varit bättre att låta den lokala kunskapen avgöra hur och på vilka vägar resurser för trafiksäkerhetshöjning ska användas. Avser statsrådet att verka för att genom centrala direktiv öronmärka pengar till en enskild trafiksäkerhetslösning som vajerräcken i stället för att ta hänsyn till lokala prioriteringar och säkerhetsbehov?
fr · GR11277 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:277 av () till statsrådet om oseriösa näringsidkare och konsumentskydd Det moderna tekniksamhället utvecklas snabbt och går mer och mer mot e-handel och elektronisk informationssökning. Lagstiftningen håller däremot inte jämna steg, inte minst gäller detta konsumentskyddet. Justitieministern har i tidigare svar på frågor om rättsliga åtgärder för att förhindra "bluffakturor", hänvisat till bland annat den nya lagen om elektronisk kommunikation (2003:389). Lagen innebär att en operatör som särskilt utpekas att tillhandahålla telefoni till en fast anslutningspunkt åt var och en, är skyldig att erbjuda sina kunder avgiftsfria spärrar mot vissa typer av utgående samtal eller nummer. Operatören kan även åläggas skyldighet att erbjuda en spärr mot alltför höga telefonräkningar (kreditspärr). På detta sätt skulle så kallad modemkidnappning kunna hindras. Lagen stadgar dock att en operatör som är definierad som dominerande på marknaden kan åläggas denna skyldighet. I sådant fall skulle detta med all sannolikhet endast gälla . Övriga operatörer som inte definieras som dominerande skulle däremot inte kunna åläggas denna konsumentskyddande åtgärd. På vilket sätt kommer då den nya lagen att innebära en förbättring för konsumenterna? Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att regeln om operatörers skyldighet att erbjuda spärrar mot vissa typer av utgående samtal eller nummer också i realiteten skyddar alla konsumenter?