ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121115 · 2003-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1115 om mellanvårdsenheter inom den psykiatriska vården i har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att förbättra vården för de patienter som inte är i behov av sluten vård men som inte klarar av att bo i eget boende. Det är viktigt att påpeka att vi ännu inte vet vad som ligger bakom de uppmärksammade händelserna i och . För att få klarhet i detta har regeringen uppdragit åt att utreda om det funnits brister i bemötande och behandling inom den psykiatriska vården och verksamhet som kan ha haft betydelse för dessa händelser. Uppdraget ska redovisas . Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen, som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen, ansvarar för att medborgarna erbjuds hälso- och sjukvård och för organisationen av vården. Grundtanken är att det är huvudmännen som är mest lämpade att organisera arbetet på ett ändamålsenligt sätt. I landstingens planeringsansvar för hälso- och sjukvården ligger också att disponera resurser efter medborgarnas behov av vård. Med den nationella handlingsplanen har regeringen gjort en kraftfull markering om vikten av utveckling inom psykiatrins område. Regeringen, och har i avtalet om utvecklingsinsatser kommit överens om att landstingen särskilt ska uppmärksamma psykiskt funktionshindrade så att deras psykiatriska och somatiska vårdbehov blir tillgodosedda genom en utvecklad samverkan mellan landstingens primärvård, psykiatrin och . För att stimulera en utveckling i enlighet med den nationella handlingsplanen har landsting och kommuner under åren 2001@2004 fått ett statligt tillskott på . Genom propositionen Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet (2002/03:20) ges kommuner och landsting utvidgade möjligheter att utveckla samarbetet utifrån de lokala förutsättningarna. Kommuner och landsting ges befogenhet att i gemensam nämnd bland annat fullgöra uppgifter reglerade i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Med propositionen skärps också kraven på gemensam planering vid utskrivning från slutenvården genom ändringar i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. En gemensam vårdplan ska upprättas för en patient som av den behandlande läkaren bedöms behöva insatser från kommunens socialtjänst eller hälso- och sjukvård eller primärvård, öppna psykiatriska vård eller annan öppenvård. Jag gör bedömningen att huvudmännen ges goda förutsättningar att utveckla en ändamålsenlig organisation för vården och omsorgen om de psykiskt funktionshindrade med utgångspunkt från den nationella handlingsplanen och de möjligheter som samverkanspropositionen ger. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GQ121116 · 2003-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1116 om landstingens dialysvård har frågat mig vad jag kommer att göra för att underlätta livet för de många i som är helt beroende av landstingens dialysvård. Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen ansvarar för att medborgarna erbjuds hälso- och sjukvård och för organisationen av vården. Grundtanken är att det är huvudmännen som är mest lämpade att göra de prioriteringar av resurserna som behövs för en bra vård. I landstingens planeringsansvar för hälso- och sjukvården ligger också att disponera resurser efter medborgarnas behov av vård. För att förbättra tillgänglighet och kvalitet i vården, tillför regeringen ca 9 miljarder till hälso- och sjukvården under åren 2001@2004. Regeringen satsar under åren 2002@2004, för att öka tillgängligheten och korta väntetiderna till behandling. Jag vill också framhålla att staten och har kommit överens om att en utökad vårdgaranti ska införas tidigast . Denna utökade vårdgaranti kommer att innebära ett åtagande från landstingen att erbjuda behandling från det att beslut om behandling fattats. Regeringens satsningar, i kombination med det fria vårdvalet som införts i hela landet, stärker avsevärt patienternas valfrihet och möjligheter att få vård . Förutsättningarna finns nu för landstingen att vidta de åtgärder som behövs för att dialyspatienter ska kunna få den vård de behöver.
frs · GQ121117 · 2003-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1117 om läroplanens mål om nationella minoriteter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den svenska skolan ska leva upp till läroplanens mål om nationella minoriteter. Jag vill först säga att jag i likhet med anser att det är en nationell angelägenhet att skapa förutsättningar för att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen och att öka kunskapen om samerna i det svenska samhället. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder i detta syfte och här har skolan en viktig roll. fastslog 1999 att samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar utgör nationella minoriteter. Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de behålls levande. Läroplanerna har ändrats så att det framgår att kunskap ska ges om de nationella minoriteterna. I läroplanerna för och de frivilliga skolformerna står att skolan ansvarar för, respektive strävar mot, att varje elev ska ha kunskaper om de nationella minoriteternas kultur, språk, religion och historia. Även kursplanerna har setts över och ändrats. I kursplanerna lyfts samerna särskilt fram i kraft av att de utgör en urbefolkning i . När kursplanen i samiska reviderades betonades särskilt det samiska språkets roll som ett officiellt språk för samerna och ett verktyg för att utveckla det samiska språket och kulturen. I betänkandet Samerna @ ett ursprungsfolk i (SOU 1999:25) föreslogs bland annat att en nationell informationssatsning om samerna som ursprungsfolk i och samernas kultur borde genomföras. Regeringen beslöt att inleda en sådan satsning. Bakgrunden till satsningen är bristen på kunskap och information om samerna hos det svenska folket. har uttalat att en informationssatsning är en nationell angelägenhet och bör ha karaktären av en bred och långsiktig insats för att öka kunskapen om och förståelsen för samer och samisk kultur. Regeringen har också givit i uppdrag att utveckla och etablera ett permanent nationellt informationscentrum för samefrågor . Som en del av ovan nämnda informationssatsning beslöt regeringen om ett särskilt informationsprojekt som ansvarar för, nämligen Konkreta informationsvägar om samer och samisk kultur. Inom ramen för informationsprojektet bereds bland annat frågan om en inventering av hur samiska frågor behandlas i läromedel och lärarhandledningar för samhällsorienterande ämnen i årskurserna 4@9 samt aktiviteter som avser utbildning/fortbildning av lärare och skolpersonal om samer och samisk kultur. Projektet ska senast avge en slutredovisning med förslag till fortsatta åtgärder och aktiviteter. Ett antal åtgärder har således vidtagits eller är på gång för att öka kunskapen om samerna som ett ursprungsfolk och deras kultur. Jag är därför inte beredd att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GQ121118 · 2003-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1118 om miljöskydd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra det internationella samarbetet när det gäller att trygga miljöskydd. Först vill jag understryka att är ett av de mest unika havsområdena i världen och att dess ekologiska värden är höga. Havet är därmed mycket känsligt och ytterst sårbart för påverkan av mänskliga aktiviteter från bland annat sjöfart, fiske och jordbruk. Olyckan utanför den svenska kusten med bulkfartyget visar på betydelsen av åtgärder för ökad sjösäkerhet. Oljan på stränderna, de skadade fåglarna och de omfattande konsekvenser för den miljön som denna och andra olyckor utanför Europas kuster orsakat talar sitt tydliga språk. Vi måste göra vårt yttersta för att skydda haven. Regeringen arbetar aktivt inom både konventionen för skydd av (Helcom), EU och Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) för att skärpa kraven på sjöfarten. Jag kommer att delta i ministermötet inom ramen för Helcom. På dagordningen står bland annat frågan om att klassa som ett särskilt känsligt havsområde Particularly Sencitive Sea Area, PSSA, det vill säga ett havsområde som är av ekologisk, socioekonomisk, kulturell eller vetenskaplig betydelse och som är känsligt för den internationella sjöfartens potentiella miljöpåverkan och som därför behöver särskilda skyddsåtgärder som kan vidtas inom ramen för IMO. arbetar mycket aktivt för att ministermötet ska uppmana Helcom att lämna in en ansökan till IMO för behandling av dess miljökommitté . Ett gemensamt åtagande av samtliga Helcomländer att klassa som PSSA-område skulle ge en signal till samtliga aktörer inom sjöfartssektorn att är särskilt känsligt, att det inte finns utrymme för risktagande vid trafik över och att samtliga krafter är inriktade på att främja kvalitet och säkerhet inom sjöfarten. Detta är en viktig del i det omfattande svenska arbetet med skyddet av . , som inom regeringen ansvarar för frågor rörande sjösäkerhet, och jag har varit i kontakt med flertalet av våra kolleger runt för att understryka vikten av vårt gemensamma ansvar och betydelsen av ett gemensamt agerande för att skydda . Ett fortsatt gott samarbete med länderna runt är en förutsättning för ett framgångsrikt skyddsarbete. Något som vi kommer att sträva efter att upprätthålla. I detta sammanhang vill jag även anföra att (Dir. 2002:102) överlämnar sina förslag till mig. har haft i uppdrag att bland annat utforma övergripande strategier och föreslå åtgärder som kan bryta den negativa utvecklingen i havsmiljön så att de tre miljömålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Giftfri miljö och Ingen övergödning kan nås . Det är min bestämda förhoppning att dessa förslag ska utgöra en god grund för regeringens vidare överväganden om inriktningen av både det nationella och det internationella arbetet med att långsiktigt säkerställa miljö. En mycket viktig del i detta utgörs av arbetet inom EU med framtagande av en strategi för den miljön som ska vara färdig .
frs · GQ121119 · 2003-06-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1119 om djurförsök inom EU har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att djurförsöken inom EU ska minska. Miljöministern besvarade en interpellation av de om ny kemikalielagstiftning och djurförsök. I svaret framför miljöministern bland annat att kunskapen om kemikalier ska baseras på fler djurfria försök och att det därför är särskilt viktigt att vidareutveckla och utvärdera alternativa testmetoder nationellt och internationellt. Jag delar den uppfattningen. I har anslagen för att utveckla alternativa metoder till djurförsök kraftigt förstärkts. () har genom denna prioritering fått möjlighet att fördela forskningsanslag till angelägna projekt inom detta område. Även inom ramen för EU:s forskningsstöd finns medel att söka för utveckling av alternativ till djurförsök. Det ökade anslaget har även givit CFN möjlighet att bidra till valideringen av alternativa metoder internationellt genom att placera en svensk expert vid sekretariat. () bidrar både genom utveckling och utvärdering av alternativa metoder för att begränsa försöksdjursanvändningen. har ett tiotal alternativa metoder utvärderats med lyckat resultat. Kommissionen har startat arbetet med att revidera försöksdjursdirektivet (86/609/EEG). Jag välkomnar detta eftersom direktivet behöver uppdateras så att djurskyddet för försöksdjuren i EU stärks och utvecklingen av alternativa metoder främjas i än högre grad. Min självklara målsättning är att försöksdjursanvändningen ska begränsas i så hög grad som möjligt som de försöksdjur som behöver användas får ett starkt skydd. Både inom EU och nationellt pågår aktiviteter som verkar i denna riktning.
frs · GQ121120 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1120 om LGF-skyltar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska införas krav på skylt för långsamtgående fordon (LGF-skylt) på så kallade mopedbilar. Bakgrunden till frågan är att aviserat planer på att införa krav på LGF-skylt för mopedbilarna för att de lättare ska kunna identifieras i trafikmiljön. Förslaget presenterades för trafikutskott och . Båda ställde sig positiva till åtgärden som ligger inom ansvarsområde. Enligt planerna skulle kravet införas i nya fordonsföreskrifter som gäller . Förslaget infördes dock inte i de nya fordonsföreskrifterna eftersom det bedömdes att det krävdes en noggrannare analys av kostnads-/nyttoeffekterna samt behovet av en eventuell anmälan av förslaget i de internationella handelsprocedurerna. Enligt uppgift från pågår därför ytterligare ett klarläggande av dessa förutsättningar. Jag avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder i ärendet just nu utan avvaktar det arbetet.
frs · GQ121122 · 2003-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1122 om replokalsituationen har frågat mig om jag är beredd att undersöka replokalsituationen och vidta lämpliga åtgärder för att komma till rätta med bristen på replokaler. Replokaler är mycket viktiga för att musiklivet ska fungera. Replokaler har, i likhet med andra samlingslokaler, också som påpekar en viktig roll för att bidra till ökad gemenskap mellan medborgare. Med hänsyn till den betydelse samlingslokaler har för demokratiutvecklingen har regeringen tillkallat en särskild utredare för att undersöka och analysera frågor som rör allmänna samlingslokaler. Jag vill i detta sammanhang även nämna att det finns en möjlighet att söka statligt stöd till ny- och ombyggnad av allmänna samlingslokaler som kan bidra till att fler replokaler ordnas. På statlig nivå finns även bidrag till våra studieförbund, som ofta har en viktig roll för att ordna replokaler. Det statliga stödet till folkbildningen innebär därför också ett stöd till musiklivet, bland annat i fråga om lokaler, genom studieförbundens omfattande musikverksamhet. I första hand är dock frågan om replokaler en uppgift för våra kommuner och landsting. Enligt kommunallagen (1991:900) har kommuner och landsting en möjlighet att stödja kultur- och fritidsverksamhet. Många kommuner gör också stora insatser för att bidra till fler replokaler. Det är dock kommunerna själva som bestämmer vilka insatser de vill göra på detta område. Hur replokaler ska ordnas är alltså enligt min mening en fråga som ligger inom kommunernas ansvarsområde och bör lösas lokalt.
frs · GQ121125 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1125 om bonusavtal med chefer i statligt ägda företag har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att mönstra ut bonusavtal och dylikt ur statens ägarpolicy. Frågan avser de villkor som gäller för chefer. Regeringen har som en del av statens ägarpolicy utfärdat riktlinjer rörande anställningsvillkor för personer i företagsledande ställning i statligt ägda bolag. Riktlinjerna innebär att löner och övriga förmåner till ledande befattningshavare ska vara konkurrenskraftiga men inte löneledande på marknaden. Förhandlingar och beslut om de verkställande direktörernas anställningsvillkor är ytterst ett ansvar för bolagens styrelser. De samlade ersättningsvillkoren för respektive verkställande direktör är ett resultat av bland annat bolagets storlek, situation och marknadsposition. Ersättningsvillkoren bör därför utformas utifrån respektive bolags situation. Min uppfattning är att ersättningsnivåerna till de verkställande direktörerna i de statligt ägda bolagen ska vara väl motiverade, tydliga och relaterade till faktisk och förväntad prestation. Detta gäller naturligtvis i förekommande fall även för så kallade bonusavtal. Jag är dock i grunden skeptisk till användandet av bonusavtal. Min erfarenhet är att det är svårt att utforma rättvisande avtal för rörliga ersättningar eller bonusar. Den senaste tidens uppmärksamhet kring olika former av bonusavtal inom näringslivet tycker jag tydligt visar att det lätt uppstår trovärdighetsproblem knutet till bonusfrågan. Det finns all anledning till stark återhållsamhet inom detta område. I det fall ett statligt ägt bolag tillämpar ett incitamentsprogram @ ett system för belöning av arbetstagares arbetsinsatser där belöningen är beroende av att arbetsinsatsen höjer värdet på bolaget @ har regeringen utfärdat särskilda riktlinjer för vilka principer som ska vara vägledande vid utformningen av sådana program. Sammanfattningsvis ska dessa system bland annat omfatta all anställd personal och inte enbart ledande befattningshavare, de ska vara målstyrda, utformas med tydligt samband mellan prestation och mål, präglas av rimlighet avseende belöningens storlek och vara långsiktigt inriktade. Bolagens årsredovisningar ska innehålla uppgifter om eventuellt tillämpade incitamentsprogram. När det gäller frågor som rör ersättningsvillkor för personer i företagsledande ställning i de statligt ägda bolagen har jag redan tagit initiativ till en översyn av regeringens nuvarande riktlinjer i dessa frågor. Jag har för avsikt att återkomma i denna fråga .
frs · GQ121127 · 2003-06-27 00:00:00 — Svar på frågan 2002/03:1127 om cider Per har ställt en fråga till näringsministern om huruvida ministern är beredd att tillse att endast huvudsakligen jäst äpple- eller päronjuice får försäljas under beteckningen cider. Som arbetet är fördelat i regeringen har det fallit på min lott att svara på denna fråga. Frågan är till sin karaktär inte helt enkel. Som Per skriver finns ingen definition i den svenska lagstiftningen och inte heller någon definition på EU-nivå. Ett antal medlemsländer har dock infört en definition i sin lagstiftning. arbetar emellertid som regel hellre för generella, horisontella regler snarare än för vertikala livsmedelsstandarder eftersom de senare ofta innebär onödiga begränsningar och hinder. får naturligtvis inte konsumenterna vilseledas genom att en produkt får ett namn som skapar en felaktig förväntan på densamma. I säljs av tradition flera olika typer av produkter under beteckningen cider, i såväl dagligvaruhandeln som genom systembolaget. Konsumenten torde därför förvänta sig, och vara van vid, olika typer typer av produkter beroende på var han eller hon köper produkten. har i en dom i ett mål mellan två tillverkare meddelat att det inte finns något stöd för att begreppet cider innebär att en viss tillverkningsmetod ska användas och att råvarorna ska vara av ett visst slag. I domen anfördes bland annat att det inte var bevisat att konsumenten har en allmänt vedertagen uppfattning om vad cider är och att det inte finns någon producentöverenskommelse avseende cider. Per nämner i sin fråga att detta är ett ärende som varit uppe tidigare, bland annat på initiativ av den för cider och fruktvinstillverkarna (AICV). Regeringen beslöt då att överlämna ärendet till . Skälen för detta var bland annat att Livsmedelsförordningen (1971:807) anger att får utfärda föreskrifter om märkning samt att har det centrala tillsynsansvaret över att livsmedelslagstiftningen följs. Jag vet att avser att arbeta vidare med frågan, bland annat genom diskussioner på EU-nivå.
frs · GQ121130 · 2003-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1130 om bistånd till korttidsvistelse har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att komma till rätta med att det finns olika domslut och olika tolkningar av rätten till bistånd till korttidsvistelse. fick svar på en likartad fråga . Jag upplyste då om att det ingår i uppdrag att rapportera väsentliga förändringar och problem inom området och att jag inte tidigare hade blivit uppmärksammad på detta. har kompletterat sin fråga med att ange vilka domar som hon tidigare avsåg. Det är olyckligt att kammarrätterna har kommit fram till olika domslut i likartade fall. Det som är viktigt att notera är dock att det ännu inte går att tala om en fast domstolspraxis avseende tolkningen av rätten till korttidsvistelse enligt LSS eftersom saken inte är prövad i högsta instans. Kammarrättsdomar kan överklagas till Regeringsrätten vars domar blir prejudicerande. Jag avser således att avvakta ett sådant avgörande och avser inte att vidta några åtgärder.
frs · GQ121131 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1131 om bidragsdirektiven till och 1145 om statsbidrag till social verksamhet har frågat mig om jag avser att ändra bidragsdirektiven till så de inte hindrar ideella organisationer med social verksamhet, som , från att få bidrag. Vidare har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att ett samfund eller annan idéburen organisation som bedriver en god verksamhet inom den sociala sektorn ges möjlighet att bli mottagare av statsbidrag. Det nuvarande statsbidragssystemet för frivilliga organisationer på det sociala området regleras i förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området och har tillämpats . Regeringen har i regleringsbrevet givit i uppdrag att utvärdera tillämpningen av förordningen sedan ikraftträdandet och lämna förslag till eventuella förändringar om intentionerna med bidragen inte uppfylls. har redovisat uppdraget till regeringen och där föreslagit att regeringen överväger möjligheterna att förändra regelsystemet så att fler organisationer blir berättigade att söka medel. säger också att utan avsevärt större anslagsram medför en "öppning" av systemet att ett flertal av de organisationer som får bidrag skulle komma att få vidkännas betydande neddragningar. Detta är enligt inte acceptabelt då verksamheterna i många fall skulle komma att äventyras. utvärdering av tillämpningen av nuvarande regelsystem och förslag till förändringar har överlämnats till regeringen och bereds inom . Innan denna beredning är färdig är jag inte beredd att redovisa vilka åtgärder jag ämnar vidta. Jag anser emellertid att staten också i fortsättningen bör ställa krav på en demokratisk struktur. Det är rimligt att kräva att medborgarna har en möjlighet att engagera sig i och utöva inflytande över de organisationer som får organisationsbidrag av skattemedel.
frs · GQ121132 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1132 om folkrörelser och bistånd har frågat om jag i min egenskap av biståndsminister avser att "ta några initiativ för att utveckla och förbättra statens stöd till och samarbete med folkrörelser som bedriver ideellt biståndsarbete". Svaret på fråga är ja. I den presenterade utvecklingspropositionen (2002/03:122) framhålls bland annat den avgörande betydelse som svenska folkrörelser och olika organisationer haft för vårt utvecklingssamarbetes framväxt, icke minst som opinions- och folkbildare. Många av dessa är dessutom viktiga aktörer i vad gäller genomförandet av insatser på utvecklingsområdet, och den internationella roll de har för solidaritet och samarbete bör därför stärkas. Regeringen anser det vara av stor vikt att formulering och genomförande av svensk politik för global utveckling sker i nära dialog med enskilda organisationer och folkrörelser. I propositionen har regeringen vidare uttalat att samarbetet med enskilda organisationer bör ytterligare stärkas. Regeringen avser också att öka samarbetet med fackföreningsrörelsen för att i utvecklingssamarbetet ta till vara de erfarenheter och kunskaper denna har. De enskilda organisationerna är viktiga partner för regeringen, såväl vad gäller konkret utvecklingssamarbete som politikutformning för en stärkt fattigdomsbekämpning. Regeringen vill se ett brett samarbete med svenska, inhemska och internationella organisationer. De erfarenheter och insikter som svenska enskilda organisationer får i samarbete med organisationer i andra länder är en viktig kunskapskälla för myndigheter och beslutsfattare. Ett ytterligare förstärkt samarbete med enskilda organisationer utgör i själva verket en förutsättning för att de utvecklingspolitiska målen ska kunna uppnås. kommer att inleda en dialog med Sida och andra aktörer om hur regeringens intentioner i propositionen bäst ska genomföras.