ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12467 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:467 om homofobi inom vården har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att motverka homofobi inom vården. Jag vill börja med att säga att enligt hälso- och sjukvårdslagen ska svensk hälso- och sjukvård bland annat bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet samt främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen. Det är således hälso- och sjukvårdshuvudmännens ansvar att se till att personalen får utbildning och information så att de bemöter patienter på ett professionellt sätt oberoende av kön, etniskt ursprung eller sexuell läggning. Regeringen lämnade en skrivelse till som innehåller en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Handlingsplanen innehåller ett antal nya konkreta initiativ och identifierar olika nyckelområden och brister som bör tillgodoses i det fortsatta arbetet. Bland annat så fick i uppdrag att vidta åtgärder och göra riktade insatser för att komma till rätta med eventuella missförhållanden i skolan när det gäller främlingsfientlighet, rasism och homofobi samt etniskt och sexuellt relaterad mobbning. Regeringen har också gett ett uppdrag åt att undersöka och analysera hälsosituationen för homo- och bisexuella personer samt transpersoner. Institutet ska också lämna förslag till åtgärder som kan förbättra hälsosituationen för dessa grupper. Uppdraget ska genomföras i samråd med , , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, och . Det är svårt att lagstiftningsvägen komma åt fördomar och rädslor som människor bär på. Det är allas ansvar att i hemmet, i skolan eller på arbetet aktivt motarbeta dessa attityder. Jag ska med intresse ta del av myndigheternas rapporteringar men har inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GQ12468 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:468 om flygtransporter för våra utlandsstyrkor har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att garantera att svensk trupp på väg ut eller på väg hem transporteras under säkra förhållanden. har fått rapporter om att säkerheten vid en flygning mellan och varit bristfällig. Jag vill börja med att understryka att jag delar frågeställarens uppfattning om att svensk trupp ska transporteras under säkra förhållanden. Flygningarna mellan och är en del av det nordiska samarbetet inom ramen för Nordcaps. Det innebär att , och tillsammans gör upphandlingarna av flygtransporterna. har kritik mot säkerheten vid flygningarna mellan och framförts. Som ett resultat av kritiken tog initiativ till ett möte inom Nordcaps där kraven på upphandlande mäklare, avseende kontroll av kvaliteten, främst iakttagande av ICAO-bestämmelserna (), noggrant formulerades och tydliggjordes. Som ett resultat av detta så har rutiner skapats för att öka säkerheten för passagerarna. Bland annat övervakas varje lastning och lossning av nordisk personal, personal som medföljt som passagerare tillfrågas om sina iakttagelser efter varje flygning, vid stort transportbehov ska det upphandlas separata last- respektive passagerarflygplan samt att en del flygbolag som tidigare anlitas har avförts från upphandlingslistan. Försvarsmakten är den myndighet som har ansvaret för säkerheten vid dessa flygningar och då jag ser att myndigheten vidtagit åtgärder för att komma till rätta med problemen så bedömer jag att inga ytterligare åtgärder behöver vidtas av regeringen.
frs · GQ12469 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:469 om väntetid för tandvård har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den administrativa väntetiden på beslut om godkänd behandlingsansökan för tandvård ska bli kortare. infördes ett förbättrat tandvårdsstöd som gäller från och med det år då man fyller . De nya reglerna innebär bland annat att patienten inte ska behöva betala mer än för behandling med protetik. Kostnader för vissa material och komponenter kan tillkomma. Jag har besvarat både frågor och en interpellation, i vilka samma fråga ställts. I svaren har jag pekat på några av orsakerna till att problem har uppstått i samband med införandet av det nya stödet för äldre, men också redogjort för de åtgärder som vidtas av och i . Jag vill tillägga att jag har fått veta att har utbildat ett femtiotal personer som ska arbeta kvällar och med enklare arbetsuppgifter. Dessutom har ett tiotal personer anställts som skall arbeta med de enklaste och mest frekventa ärendena. Den genomsnittliga handläggningstiden beräknas fortfarande , vilket inte är acceptabelt. Utvecklingen måste därför följas noga och om de åtgärder som har vidtagits inte snabbt ger resultat får regeringen överväga vilka andra medel som står till buds för att komma till rätta med situationen.
frs · GQ12470 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:470 om information om pensionsreformen frågar vilka åtgärder jag avser att vidta för att de pensionärer som inte har tillgång till Internet, ska kunna få lättbegriplig information om sina pensioner. Hon hänvisar till mitt svar S2002/284/J som gällde en fråga om de pensionsbesked som sändes ut och hur informationen till pensionärer ska bli bättre . När det gäller pensionsbeskeden så sändes de ut till pensionärerna med anledning av att en mycket omfattande reform av pensionssystemet sjösattes. Dessutom ändrades utbetalningssättet för dem som har statlig eller tjänstepension. Som jag sa i det svar hänvisar till var denna information inte tillfredsställande. Jag har också diskuterat detta med ansvariga för de tre största pensionsutbetalarna, , och för att försäkra mig om att informationen ska bli bättre . Att inrätta en Internetbaserad informationstjänst, en så kallad pensionsportal är däremot ett sätt att förbättra informationen för de som inte är pensionärer . Pensionsportalen ska komplettera den information som redan ges av pensionsutbetalarna och den ska underlätta för enskilda personer att få en bild av sina samlade pensionsrättigheter. Det är riktigt, som säger, att de flesta av dagens ålderspensionärer inte använder Internet. Det finns dock goda skäl att anta att andelen äldre som använder Internet kommer att öka . Av hela befolkningen är det som använder Internet och i åldersgruppen som står närmast i tur att gå i pension det vill säga de som är 45@64 år är det som använder Internet (källa "Privatpersoners användning av datorer och Internet 2002", ). En Internetbaserad informationstjänst kommer således att på ett enkelt sätt ge även äldre personer information om sina samlade pensionsrättigheter.
frs · GQ12471 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:471 om kulturminnesvården har frågat mig om jag avser att verka för en satsning på kulturmiljövården. Inom ramen för anslagen till (), Bidrag till kulturmiljövård och Bidrag till regionala museer, fördelar staten ca till kulturmiljöområdet. har anslaget till RAÄ förstärkts med totalt och bidraget till kulturmiljövård med totalt . Stora satsningar görs från statens sida på kulturmiljöområdet, bland annat: Inom anslaget Bidrag till kulturmiljövård avsätter regeringen för utåtriktade satsningar inom det sektorsövergripande projektet kulturarv, ett samarbete mellan länsstyrelserna, länsmuseerna och . Projektet syftar till att förnya kulturmiljövårdens arbete och fokuserar på kulturarvets roll i samhället. För att ge förutsättningar för fortsatta insatser för bevarande och brukande av industrisamhällets kulturarv avsätter regeringen totalt för perioden 2002@2004 (därav och ). Vidare anslår regeringen för permanent bidragsgivning till arbetslivsmuseer vilket främjar och utvecklar insatser för industrisamhällets kulturarv. Från och med förstärkte regeringen det bidrag till ideella kulturmiljöorganisationer som fördelas av RAÄ med ytterligare . RAÄ utvecklar kulturmiljöarbetet mot bakgrund av miljömålen som anges i propositionen (prop. 2000/01:130) Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier. Framför allt gäller detta åtgärder i miljömålsarbetet rörande insatser för god bebyggd miljö, levande sjöar och vattendrag, hav i balans samt levande kust och skärgård, ett rikt odlingslandskap, levande skogar samt storslagen fjällnatur. Vidare utvecklar och fördjupar RAÄ tillsammans med samarbetet mellan kulturmiljö- och naturmiljösektorerna för att uppnå en gemensam syn på landskapsfrågorna. Regeringen har alltså, tillsammans med samarbetspartierna, vidtagit en rad åtgärder för att förstärka verksamheten på kulturmiljöområdet.
frs · GQ12472 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:472 om kommuner som bryter mot lagen har frågat vilka åtgärder statsrådet tänker vidta mot kommuner som trilskas och inte följer åligganden i olika lagar, till exempel lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Frågan har överlämnats till mig att besvara. Först vill jag framhålla att kommuner och landsting självklart är skyldiga att följa lagar som gäller. Jag kan också försäkra att regeringen tar problemet med att så inte alltid sker på största allvar. Flera utredningar har sett över frågan om vilka åtgärder som kan vidtas mot de kommuner och landsting som inte verkställer domar eller tillhandahåller det stöd som bland annat funktionshindrade har rätt till enligt lag. Det är regeringens bedömning att mycket kan göras för att leva upp till de krav som lagstiftningen ställer. Det handlar bland annat om en bättre och mer långsiktig planering. Bestämmelser om detta infördes därför i LSS och socialtjänstlagen i samband med att den nationella handlingsplanen för handikappolitiken beslutades . Länsstyrelserna gavs i uppgift att verka för att kommuner och landsting planerar för att kunna tillgodose framtida behov. Det är också viktigt att samverka med organisationer och anhöriga för att finna bra lösningar anpassade efter den enskilda personens förutsättningar. Även möjlighet till vitesföreläggande mot kommuner och landsting som dröjer alltför länge med att verkställa avgöranden angående insatser enligt LSS och socialtjänstlagen infördes i dessa lagar i samband med beslutet om den nationella handlingsplanen. ersattes möjligheten till vitesföreläggande med en sanktionsavgift, eftersom övervägande skäl talar för att en sanktionsavgift är en effektivare åtgärd. trädde ändringar i kommunallagen, som också har till syfte att motverka kommunalt domstolstrots, i kraft. Regeringen är också medveten om att den ekonomiska situationen kan påverka kommunernas möjlighet att verkställa de beslut som fattas enligt LSS. En parlamentarisk kommitté har därför haft i uppgift att utreda hur en utjämning kan ske för kostnadsskillnader mellan kommuner för verksamhet enligt LSS. Utredningen har redovisat sitt slutbetänkande . Betänkandet är nu ute på en omfattande remissomgång och kommer därefter att beredas inom . har i samarbete med länsstyrelserna haft regeringens uppdrag att kartlägga och analysera antalet ej verkställda domstols- och myndighetsbeslut samt avslag trots bedömt behov vad gäller stöd och service till funktionshindrade. Uppdraget i regleringsbrevet ska redovisas . Regeringen har även uppdragit åt och länsstyrelserna att mot bakgrund av gjorda erfarenheter följa utvecklingen av beslut och domar som inte verkställts. Regeringen följer också utvecklingen och effekterna av nuvarande bestämmelser om sanktionsavgifter och avser att återkomma i frågan.
frs · GQ12473 · 2003-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:473 om västsahariska flyktingar i har frågat utrikesministern om hon avser medverka till att humanitära stöd till de västsahariska flyktingarna i ökas och WFP:s resurser stärks så att befolkningens överlevnad garanteras i de västsahariska flyktinglägren. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. är, som också konstaterar i sin fråga, av tradition en viktig bidragsgivare till de västsahariska flyktingarna. Sida har länge bidragit med humanitär hjälp till flyktinglägren via ett antal enskilda organisationer (, Praktisk Solidaritet och Forum Syd). Härutöver bidrar också genom multilaterala kanaler till de västsahariska flyktingarna; WFP, UNHCR och humanitära kontor, ECHO. bidrog Sida med totalt . Stödet gavs dels till Praktisk Solidaritet för bland annat transport av framför allt vatten inom lägren och till för inköp och frakt av vällingpulver. Sida planerar att fortsätta detta stöd även . Av det svenska årsbidraget till UNHCR har avsatts för insatser i , inklusive för de västsahariska flyktingarna. I enlighet med avtalet mellan och UNHCR är det UNHCR som fördelar det svenska bidraget, i dialog med . I den överenskommelse som och WFP har om det svenska bidraget, överlåts likaledes åt WFP att fördela bidraget, efter avstämning med . WFP prioriterar insatsen i lägren i och delar av det svenska årsbidraget till WFP (som uppgår till totalt ) kommer att användas för den insatsen. Storleken på fördelningen görs i ljuset av hur andra givare har öronmärkt stöd till just denna insats. De västsahariska flyktingarna är i princip totalt beroende av externt stöd. Med hänsyn till de geografiska och politiska förhållandena har endast begränsade alternativa former av självförsörjning kunnat utvecklats. Livsmedelsförsörjningen i har länge varit bristfällig; med jämna mellanrum har larmrapporter om att baslivsmedlen håller på att ta slut nått givarsamfundet. För att möjliggöra en jämnare distribution av livsmedel upprätthåller ECHO ett reservlager av basföda till lägren i som ska räcka . WFP har efter överenskommelse med ECHO lånat livsmedelsförnödenheter ur denna buffert. ECHO:s bistånd till de västsahariska flyktingarna har nästan fördubblats från 7,5 miljoner EURO till 14,3 miljoner EURO. Den humanitära situationen i flyktinglägren i är dock fortsatt svår och behovet av matbistånd består. Det är därför viktigt att vi givare fortsätter att bidra till de västsahariska flyktingarnas överlevnad. Inte minst mot bakgrund av flyktingarnas situation är FN:s ansträngningar att nå en lösning på konflikten mycket angelägna.
frs · GQ12474 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:474 om polisens situation i har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder när det gäller polisens situation i . Bakgrunden till frågan är bland annat en händelse där polisens utryckningstid enligt uppgift varit lång. Som väl känner till är det inte regeringens uppgift att bestämma vilka orter som tjänstgörande poliser ska utgå ifrån. Det är en operativ fråga som varje polismyndighet ansvarar för. verkar bortse från det faktum att antalet poliser faktiskt ökat . Vad gäller den framtida resurstilldelningen har dessutom fått svaret att regeringen tidigast i samband med den ekonomiska vårpropositionen kan föreslå förändrade utgiftsramar för polisen. Jag vill därför inte föregå den ordinarie budgetprocessen genom att redan nu göra några utfästelser. Men jag är glad över att vi i budgetarbetet inte har de 130 miljarder i skattesänkningar att ta hänsyn till som parti föreslagit. kan vi i stället öka antalet poliser även .
frs · GQ12475 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:475 om gratis skolskjuts vid gemensam vårdnad har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att principen om gratis skolskjuts ska gälla vid gemensam vårdnad. Enligt 4 kap. 7 § skollagen är hemkommunen skyldig att sörja för att det för eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts, om det behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinder hos en elev eller någon annan särskild omständighet. I lagen görs vissa inskränkningar i kommunens skyldighet, bland annat i fråga om elever som väljer att gå i en annan grundskola än den som kommunen annars skulle ha placerat dem i om något önskemål om en viss skola inte framställts. I sådana fall svarar föräldrarna för transporter till och från skolan. När det gäller tillämpningen av skollagens bestämmelser om skolskjuts har i ett tillsynsbeslut uttalat att kommunen inte kan anses skyldig att hålla med skolskjuts annat än mellan skolan och den adress där barnet är folkbokfört (dnr 4/92 reg. meddelade Regeringsrätten en dom om skolskjuts vid så kallat växelvis boende. Regeringsrätten anförde att en tillämpning av 4 kap. 7 § första stycket skollagen som innebär att rätten till kostnadsfri skolskjuts är begränsad till resor mellan den bostad där barnet är folkbokfört och skolan framstår som stridande mot principen om kostnadsfri utbildning. En sådan tillämpning har enligt Regeringsrätten inte stöd i skollagen eller dess förarbeten. har i sitt betänkande SOU 2002:121 Skollag för kvalitet och likvärdighet föreslagit att skollagen bör preciseras så att det klart framgår att endast en bostadsadress ska ligga till grund för bedömningen av rätten till skolskjuts. Kommitténs förslag kommer att remissbehandlas . Jag har förståelse för att möjligheten till växelvis boende underlättas av att skolskjuts tillhandahålls från båda föräldrarnas hem. En utökad skyldighet skulle dock kunna medföra stora ekonomiska konsekvenser för en enskild kommun. Jag vill avvakta remissbehandlingen av förslag. Därefter kommer jag att ta ställning till vilka åtgärder som kan behöva vidtas.
frs · GQ12476 · 2003-02-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:476 om legitimation för socionomer har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att utreda frågan om att legitimera socionomer. Socionomer är en yrkesgrupp som återfinns inom en rad olika sektorer och som utför en mängd olika uppgifter i vårt samhälle. förknippas de dock med arbetet som socialsekreterare inom den kommunala individ- och familjeomsorgen. Detta är ett arbete som bland annat innebär komplicerade bedömningar, utredningar och beslut. De människor som söker hjälp eller är föremål för dess insatser befinner sig också ofta i ett mycket utsatt läge vilket ställer särskilda krav på rättssäkerhet och bemötande. behörighetskommitté konstaterade (SOU 1996:138) att personal inom på ett annat sätt än inom hälso- och sjukvården är beroende av vad som beslutats av politiskt tillsatta nämndledamöter. Någon motsvarighet till hälso- och sjukvårdspersonalens särskilda ansvar för medicinska åtgärder finns inte inom . Kommitténs uppfattning var därför att man inte bör skapa ett legitimationsförfarande för yrken inom . saknas nationellt övergripande beskrivningar av grundläggande och specialiserad kompetens för olika typer av arbetsuppgifter inom . Det är mot denna bakgrund som regeringens uppdrag (reg. , nr 9) till om nationellt stöd till kunskapsutvecklingen inom ska ses. En del av uppdraget handlar om kompetensbeskrivningar för socialtjänstpersonal. Syftet är att sammanställa enhetliga och väl grundade kompetenskrav som stöd dels för lokalt kompetensutvecklingsarbete och dels för utbildningsplanerare. Utgångspunkten för arbete är de krav på kunskaper, färdigheter och förhållningssätt brukare och klienter har rätt att ställa på den professionella yrkesutövaren. Det är ett sätt att uttolka vad som menas med lämplig utbildning och erfarenhet enligt Socialtjänstlagen och precisera vad som menas med adekvat kompetens enligt de allmänna råd som finns om kvalitetssystem. kan resultat från detta projekt utgöra en grund för diskussioner kring ansvarsfrågor och system för att handskas med dessa frågor på ett för alla medborgare betryggande sätt. I projektet ingår också att medverka i den översyn av socionomutbildningen och sociala omsorgsutbildningen som just har påbörjats. har fått regeringens uppdrag (reg. , nr 11) att i nära samarbete med se över om målbeskrivningarna för respektive examen behöver ändras med hänsyn till ändrade kompetenskrav inom verksamhetsområdena, om båda examina ska vara kvar eller sammanföras till en examen samt utbildningarnas längd. Jag vill avvakta resultaten från detta arbete innan jag gör några ytterligare överväganden.
frs · GQ12477 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:477 om verksamhetsutövares ansvar har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att lösa frågan om ansvar för verksamhetsutövare vid avveckling och sanering av bensinstationer. Bestämmelserna om efterbehandlingsansvar i omfattar alla typer av verksamheter och åtgärder som orsakat en skada till följd av en förorening. Ansvarig för efterbehandling av förorenad mark är primärt den som bedriver eller har bedrivit en verksamhet eller vidtagit en åtgärd som har bidragit till föroreningen. Om flera verksamhetsutövare gemensamt har orsakat skadan blir de solidariskt ansvariga. När det gäller bensinstationer är det tänkbart att flera aktörer kan betraktas som verksamhetsutövare i mening. Ett oljebolag som äger cisterner placerade på en bensinstation kan betraktas som verksamhetsutövare i förhållande till ansvaret för dessa cisterner. Jag anser att nuvarande regler på området är tillräckliga för att hantera dessa frågor. Jag ser mot denna bakgrund inget behov av att ge ett tilläggsdirektiv till . Därutöver kan nämnas att oljebolagen har tagit ett eget initiativ för att hantera frågan om bensinstationer och förorenad mark. Oljebolagen har bildat Spimfab @ SPI miljösaneringsfond AB @ för att identifiera, undersöka och vid behov sanera fastigheter på vilka detaljistförsäljning av bensin bedrivits.
frs · GQ12478 · 2003-02-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:478 om certifieringssystem för vissa bilreservdelar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa möjligheter för att certifiera trimchips. Det så kallade chipet är en central komponent i en bilmotor som styr förbränningen och därmed i hög grad påverkar utsläppens storlek. Chipet ska därför vara av ett typgodkänt utförande för att bilen ska få brukas. Trimchips är en tilläggsutrustning som normalt tillverkas av fristående företag. Vanligen chipstrimmas bilar för att öka deras prestanda men det förekommer även ekonomitrimning med mera. Eftersom motorns egenskaper ändras påverkas avgasutsläppens storlek av chipstrimning. Chipstrimmas en bil ska den registreringsbesiktigas för att få köras igen. I de flesta fall är det svårt att få trimning godkänd eftersom det för många modeller inte finns typgodkända trimchips på marknaden. Det beror på att det inte finns något certifieringssystem för trimchips från oberoende tillverkare. För att ett sådant system ska kunna införas krävs att EU antar ett gemensamt regelverk. Detta kan vara fördelaktigt ur miljösynpunkt, bland annat då ett sådant system garanterar att de trimchips som säljs inte leder till ökade utsläpp. Alternativet att införa ett nationellt system med dispenser bedömer regeringen inte vara möjligt, eftersom det gäller lagstiftning som är totalharmoniserad inom EU. Det skulle dessutom troligen vara frågan om ett komplicerat regelverk där kostnaden för ett godkännande kan bli hög om produkterna endast har avsättning på den nationella marknaden. Kommissionen arbetar med förslag till certifieringssystem för utbytesdelar som kan utnyttjas av fristående tillverkare. I enlighet med miljö- och jordbruksutskottets uttalade mening ser jag positivt på att sådana system införs och då även för trimchips, förutsatt att skyddet för miljön förblir på en hög nivå. Det ankommer på att bevaka dessa frågor i kommissionens tekniska arbetsgrupper. Kommissionens arbete är dock komplicerat eftersom det krävs separata godkännandesystem för varje komponent. Den prioriterar därför de delar som ur ekonomisk synpunkt är mest intressanta för bilägarna. har endast regler för utbyteskatalysatorer antagits. Närmast i tur är ett system för godkännande av lambdasonder. Enligt vad jag har erfarit är frågan om godkännande av trimchips inte prioriterad av kommissionen, som arbetar med ett par stora direktivförslag om avgasrening. Mot den bakgrunden ser jag att det kommer att dröja innan ett certifieringssystem för trimchips införs inom EU.