ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12307 · 2003-11-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:307 om särställning för kyrkor i EU har frågat mig vilken ståndpunkt jag har intagit till artikel 51.3 i Europeiska konventets utkast till konstitutionellt fördrag för EU. Artikel 51 reglerar kyrkors och konfessionslösa organisationers ställning i unionen. Punkterna 1 och 2 i artikeln motsvarar bestämmelser som finns i en förklaring om kyrkors och konfessionslösa organisationers ställning som bifogas Amsterdamfördraget. Enligt dessa bestämmelser ska unionen respektera, och inte ingripa, i kyrkors och religiösa sammanslutningars och samfunds ställning i medlemsstaterna samt respektera filosofiska och konfessionslösa organisationers ställning. I konventets förslag tillkommer i punkt 3 i artikel 51 en bestämmelse av vilken det framgår att unionen ska erkänna identiteten hos och upprätthålla en dialog med dessa kyrkor, religiösa samfund samt filosofiska och icke-religiösa organisationer. Det är min och regeringens uppfattning att artikel 51.3 inte innebär att kyrkor, religiösa samfund samt icke-religiösa organisationer tillerkänns ett bestämmande inflytande över EU:s beslutsprocess. Det är i stället fråga om en dialog på ett sätt som i huvudsak motsvarar konsultationer och samtal som förekommer mellan EU:s institutioner och organisationer av detta slag.
frs · GR12308 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:308 om väg 73 har frågat mig om jag är beredd att verka för att utbyggnaden av väg 73 startar genom att använda PPP eller lånefinansiering. Regeringen gav , och länen i uppdrag att upprätta förslag till långsiktsplaner för transportinfrastrukturen för perioden 2004@2015. Regeringen angav i uppdraget att en utbyggnad av väg 73 mellan och skulle ingå i länsplanen för . Det är alltså som har planeringsansvaret för hur väg 73 ska prioriteras och inte . , och länen redovisade sina planförslag . I länsplaneförslaget från ligger utbyggnaden av väg 73 mellan och inplanerad åren 2009@2012. Regeringens uppgift nu är att granska och fastställa de nationella planerna samt att besluta om slutliga planeringsramar till länen. Det är sedan uppgift att fastställa planen. Utgångspunkt för regeringens granskning är de av fastställda transportpolitiska målen. Jag tänker därför inte föregripa regeringens granskning och fastställelse av planerna genom att peka ut alternativ finansiering som en lösning för enskilda objekt.
frs · GR12309 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:309 om sektorsansvar för enskilda vägar har frågat mig vad för åtgärder jag avser att vidta för att ska leva upp till sitt sektorsansvar och därmed säkerställa framkomlighet även på det enskilda vägnätet. Tillgängligheten till det enskilda vägnätet är ett viktigt samhällsintresse. Det är emellertid viktigt att tydliggöra roll i sammanhanget. , som är produktionsverksamhet i egen regi, ska bedrivas utan subventioner från i övrigt. Målet för egenregiverksamhet är att uppnå en lönsamhet som är jämförbar med branschen i övrigt. Det är därför uppgift att bedöma vilka produktionsuppdrag som bäst motsvarar uppsatta krav på lönsamhet. När det gäller sektorsansvaret så har som statens företrädare ett samlat ansvar för hela vägtransportsystemet. Det innebär att inom ramen för sitt sektorsansvar ska vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Men det ligger inte på att se till att en enskild väg får väghållning av en entreprenör. Glädjande nog har jag fått veta att tagit ett initiativ avseende det enskilda vägnätet i och i syfte att fullgöra sitt sektorsansvar.
frs · GR12310 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:310 om bredband har frågat mig vad jag avser att göra för att den testbäddsverksamhet som utförs av på uppdrag av och ska kunna vidareutvecklas tillsammans med tjänsteföretag, systemleverantörer, apparatleverantörer och institut och universitet. anser också att det är väsentligt att regeringen verkar för att testbäddsverksamheten ges en utökad finansiell bas. Jag vill påminna om att regeringen har fattat beslut om utökad finansiell bas för med inriktning mot bredband och testbäddar genom två beslut om respektive . har också möjlighet att inom sitt anslag prioritera vad de finner betydelsefullt för att utveckla innovationssystemet. I den nationella strategi för tillämpningar inom IT som lämnade till regeringen pekas testbäddar ut som ett viktigt instrument för att utveckla tjänster. Genom detta får aktörerna tillgång till en stor kundgrupp som ger möjlighet att utveckla och testa prototyper. Därutöver har regeringen föreslagit att tillförs för tillämpad industriforskning inom IT- och telekomsektorn. Närmare bestämmelser om hur medlen ska användas kommer att fattas i samband med beslut om regleringsbrev till .
frs · GR12311 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:311 om industrins elskatter har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att åstadkomma en lösning som innebär att industrin kan behålla sitt nuvarande undantag från elbeskattningen. Som nämner i sin fråga, har kommissionen vid sin statsstödsprövning av den svenska energibeskattningen av industriell verksamhet ifrågasatt den nollskattesats på el som gäller för sådan verksamhet. Kommissionen har därför beslutat att inleda ett formellt granskningsförfarande. Diskussioner pågår i detta ärende mellan kommissionen och regeringen och det är omöjligt för mig att säga vad som blir resultatet av dessa diskussioner. Regeringens utgångspunkt är att det inte föreligger något otillåtet statsstöd. Det nya energiskattedirektivet, som beslutats av rådet, innehåller positiva minimiskattenivåer även för el. har med anledning härav beslutat att införa en energiskatt om på el som förbrukas inom tillverkningsindustrin. Härigenom uppfylls energiskattedirektivets minimiskattenivå för el. Energiskattedirektivet ger dock medlemsstaterna en möjlighet att underskrida minimiskattenivån under vissa förutsättningar. som gör ett åtagande att genomföra åtgärder för en effektivare och mer miljövänlig användning av energi bör kunna få utnyttja denna möjlighet. Ett arbete pågår inom för att förbereda införande av ett sådant program för energieffektivisering och har sänt ut ett förslag på remiss (Ds 2003:51). Regeringen avser att lämna ett förslag som kan behandlas av . Förslaget ska godkännas av kommissionen och av . Det är viktigt att energibeskattningen och införandet av ett program för energieffektivisering samordnas. Ändringarna av energiskatten ska träda i kraft då programmet för energieffektivisering förväntas ha blivit godkänt. Även om skatt börjar tas ut för elförbrukning i industrin finns det vissa industriprocesser där elen alltjämt kommer att vara skattefri med stöd av de befintliga avdragsbestämmelserna. Det gäller till exempel vissa reduktionsprocesser genom elektrolys, som tillverkning av råaluminium, kloralkali och klorat. Vidare gäller det el som används för tillverkning av skattepliktiga produkter, till exempel i raffinaderier. Härutöver ger energiskattedirektivet möjlighet till ytterligare skattebefrielse för vissa processer. I vad mån dessa möjligheter bör utnyttjas är föremål för beredning inom . Sammantaget anser jag att energiskattedirektivets regler ger oss goda möjligheter att utforma de ekonomiska styrmedlen på ett sådant sätt att de elintensiva företagens konkurrenskraft kan säkerställas, inom ramen för de krav som ställs av om statligt stöd.
frs · GR12313 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:313 om hot mot företagsexpansion genom hinder för arbetskraftsinvandring har frågat mig när jag avser att lägga fram förslag på moderniserade regler för arbetskraftsinvandring. Jag vill börja med att säga att jag inte kan kommentera enskilda fall. Som jag tror känner till beslutade att bifalla en reservation i socialförsäkringsutskottet (bet. 2002/03:SfU8, rskr. 2002/03:143). I denna reservation begärs att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppdrag att utreda konsekvenser av och ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring. är beredningen av de aktuella kommittédirektiven i princip avslutad och jag hoppas på ett regeringsbeslut . Mot bakgrund av att något regeringsbeslut ännu inte föreligger, vill jag inte gå in i detalj på vad direktiven kan komma att innehålla. Jag kan därför exempelvis inte ge besked om vilka tidsramar som kommer att gälla för kommitténs arbete och därmed inte heller om den vidare hanteringen av de förslag som kommittén kan komma att lägga. Det jag kan säga är att kommitténs kärnuppdrag, att se över regelverket för arbetskraftsinvandring, kommer att ha en generell inriktning. Frågan om sambandet mellan regelverket för arbetskraftsinvandring och regelverket för asyl- och skyddsbehövande i övrigt kommer i enlighet med tillkännagivande att särskilt uppmärksammas.
frs · GR12314 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:314 om hinder för arbetskraftsinvandring har frågat mig vad jag tänker göra för att modernisera reglerna för arbetskraftsinvandring. Jag vill börja med att säga att jag inte kan kommentera enskilda fall. Som jag tror känner till beslutade att bifalla en reservation i socialförsäkringsutskottet (bet. 2002/03:SfU8, rskr. 2002/03:143). I denna reservation begärs att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppdrag att utreda konsekvenser av och ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring. är beredningen av de aktuella kommittédirektiven i princip avslutad. Jag hoppas på ett regeringsbeslut . Mot bakgrund av att något regeringsbeslut ännu inte föreligger, vill jag inte gå in i detalj på vad direktiven kan komma att innehålla. Utredningen kommer att behöva ta ställning till en rad, till kärnuppdraget kopplade frågor som till exempel sambandet mellan regelverket för arbetskraftsinvandring och regelverket för asyl- och skyddsbehövande i övrigt. Jag vill av naturliga skäl inte på något sätt föregripa det arbete som ligger framför kommittén.
frs · GR12315 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:315 om bidrag till kompletterande skola har frågat utbildningsminister om han avser att vidta åtgärder för att klargöra principerna och ompröva direktiven för statsbidrag till och andra kompletterande utbildningar. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har uppgiften att bedöma ansökningar och fatta beslut om vilka former av statligt stöd som kan komma i fråga för en kompletterande utbildning. Regelverket innebär bland annat att statsbidrag kan lämnas en utbildning inom ramen för tillgängliga medel, om övriga kriterier bedöms vara uppfyllda. Som statsråd får jag inte påverka de överväganden myndigheten har att svara för. Mot bakgrund av frågans innehåll vill jag informera frågeställaren om att har aviserat att en översyn av samtliga kompletterande utbildningar inom konstområdet ska göras, vilken beräknas vara slutförd . Även inom är frågan om behov av förtydliganden och förändringar i regelverket för de kompletterande utbildningarna under beredning.
frs · GR12319 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:319 om Rikstrafiken har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av den kritik som förs fram i Statskontorets utvärdering av Rikstrafiken. Statskontoret fick regeringens uppdrag att genomföra en utvärdering av Rikstrafikens verksamhet och organisation. Uppdraget gavs mot bakgrund av att Rikstrafiken är en relativt ny myndighet och regeringen var angelägen att se hur myndigheten kommit i gång med verksamheten och om förutsättningarna varit tillfredsställande. Syftet med utvärderingen var att skaffa underlag för att kunna utveckla och stärka myndigheten i dess arbete. Jag anser att Statskontorets rapport kommer att utgöra ett viktigt underlag i arbetet med att utveckla Rikstrafiken och myndighetens verksamhet. Vissa av de i rapporten påtalade bristerna kan åtgärdas tämligen snabbt och regeringen avser att redan i myndighetens regleringsbrev ge Rikstrafiken i uppdrag att se över några av bristerna. Andra åtgärder kräver däremot för att kunna genomföras. Arbetet med att långsiktigt utveckla myndigheten och dess verksamhet har påbörjats inom men det är för tidigt att uttala sig om vilka åtgärder detta arbete i detalj kommer att leda till. och har överlämnat sina respektive slutbetänkanden till regeringen. Dessa betänkanden kommer att remissbehandlas på sedvanligt sätt och därefter har regeringen för avsikt att i en proposition lämna förslag till åtgärder. I samband med detta arbete finns utrymme för att eventuellt även redovisa förslag av viktigare strukturell art avseende Rikstrafikens verksamhet, vilka bör vara föremål för bedömning.
frs · GR12321 · 2003-11-28 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:321 om ett demokratiskt val till duman i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska kunna medverka till att säkra ett demokratiskt parlamentsval i med rättvisa och likvärdiga förutsättningar för fria partier att bilda opinion för sina respektive uppfattningar. Jag vill börja med att understryka den vikt jag fäster vid utvecklingen av demokratin i . Denna är central för att och EU:s samarbete med landet ska kunna fortsätta att fördjupas. Såväl yttrande- som mediefriheten är författningsskyddad i . Yttrandefriheten respekteras i stort sett medan mediefriheten respekteras i mer varierande omfattning, i synnerhet på regional och lokal nivå. Dessutom begränsar massmediernas beroendeförhållande till offentliga eller privata intressen ibland utrymmet för oberoende, kritisk granskning. Men uppmärksammas bör även de krafter som motverkar en likriktning av opinionsbildningen. ogiltigförklarade exempelvis författningsdomstolen en bestämmelse i vallagstiftningen som innebar betydande restriktioner för massmedierna att fylla en granskande funktion i valkampanjstider. Kommande parlamentsval är givetvis viktigt för demokratiutvecklingen i . Valet kommer att övervakas av totalt ca 1000 internationella observatörer. medverkar med två valövervakare och fyra valobservatörer inom ramen för . Deras närvaro och återrapportering är viktig för att motverka valfusk och manipulation samt ge omvärlden insyn i förhållandena under valprocessen. Deras uppgift är också att rapportera om förutsättningarna för fri opinionsbildning inför valet. Eventuella missförhållanden kommer på så sätt att kunna göras kända för omvärlden. Utöver detta bedriver också ett viktigt arbete för att främja demokratins utveckling i på . Det sker inom ramen för det svenska utvecklingssamarbetet med som totalt uppgår till ca . Bland insatserna ingår ett flertal lokala demokratiprojekt, bland annat stärkande av det civila samhällets roll i det politiska livet och utbildning av journalister.
frs · GR12322 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:322 om stödet till homosexuellas, bisexuellas och transpersoners organisationer har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra stödet till homosexuella, bisexuellas och transpersoners organisationer. Frågan bereds internt inom . I samband med omorganisationen av föreslogs att det organisationsstöd som dittills utbetalat fortsättningsvis skulle fördelas via enligt de kriterier som gäller enligt förordningen 1998:1814 om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. De organisationer som avsågs var exempelvis homosexuellas organisationer. I väntan på beslut i denna fråga har det statliga stödet till homosexuellas organisationer utgått i form av årliga projektbidrag. Jag har förståelse för att detta kan ha skapat osäkerhet och försvårat organisationernas långsiktiga arbete och jag delar uppfattningen om behovet av en översyn av det statliga stödet till frivilligorganisationerna. har utvärderat det organisationsstöd som utgår till vissa organisationer på det sociala området. Diskussioner pågår om förordningen kan utvidgas till att omfatta fler organisationer än . Vidare har regeringen tillkallat en särskild utredare för att utarbeta en nationell handlingsplan i syfte att begränsa spridningen och konsekvenserna av hiv/aids. Utredningen ska bland annat lämna förslag om hur det statliga anslaget för insatser mot hiv/aids ska administreras. Slutligen har Statskontoret ett uppdrag att göra en översyn av den statliga bidragsgivningen till ideella föreningar. Så snart pågående utredningar är färdiga har jag för avsikt att återkomma i frågan.
frs · GR12323 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:323 om gränshinder i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förebygga gränshinder mellan de nordiska länderna för framtiden och underlätta för nordbornas fria rörlighet. Låt mig inledningsvis framhålla att som ordförande i det nordiska regeringssamarbetet satt särskilt fokus på arbetet med att riva olika gränshinder. Detta är frågor som direkt berör många av medborgarna i . Vi redovisade vad vi gjort på detta område vid session i . Som exempel på resultat kan jag nämna de förenklade tullprocedurerna som ger minskade kostnader för yrkestrafiken mellan och , beslutet att ändra folkbokföringsavtalet så att man snabbt kan få personnummer när man flyttar till annat nordiskt land samt inte minst skatteavtalet mellan och , med särskild betydelse för . Härutöver har vi gjort tydliga åtaganden inom en rad andra områden, till exempel vad gäller att öppna den nordiska arbetsmarknaden för medborgare från tredjeland och att etablera ett nordiskt, virtuellt skattekontor. För att förebygga gränshinder pågår och utvecklas också ett informellt nordiskt EU-samråd. Inom vissa sektorer av regeringssamarbetet förekommer ett oformaliserat men viktigt och mycket effektivt lagstiftningssamarbete mellan de nordiska länderna i syfte att garantera nordisk rättslikhet vid genomförandet av olika gemenskapsrättsakter, till exempel direktiv. Under ordförandeskap har de nordiska statsministrarna enats om att länderna ska överväga hur denna samverkan ytterligare kan förbättras. Inremarknadsfrågorna är här av särskild betydelse. Då integrationen med närområdet blir allt viktigare har detta samarbete i vissa fall breddats till att även omfatta de blivande EU-länderna vid . Även när bredare internationella överenskommelser ska genomföras i de nationella rättsordningarna förekommer samarbete mellan de nordiska länderna i syfte att säkerställa ett likartat genomförande. är ordförandeåret slut, men vi har sett till att gränshindersfrågorna fortsatt ges hög prioritet. En särskild gränshindersorganisation på Nordiska ministerrådets sekretariat i har inrättats. Vi har också förstärkt informationsfunktionen Hallå . Därmed blir de nordiska medborgarna bättre informerade och gränshindersproblem kan således undvikas. Vidare har den särskilde representantens förordnande förlängts och vi vet att kommer att driva gränshindersfrågorna vidare. Självfallet kommer att fortsätta driva dessa frågor även om vi inte kommer att ha ordförandeskapet. Det kommer att ske i det nordiska samarbetet såväl som i bilaterala kontakter. Det är således regeringens avsikt att även fortsättningsvis lägga stor vikt vid arbetet med att underlätta nordbornas rörlighet.
frs · GR12324 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:324 om Allmänna arvsfonden har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att få ett mer allsidigt beslutsunderlag i frågor som rör användandet av Allmänna arvsfondens medel. Låt mig fastlägga att Allmänna arvsfondens ändamål med mera regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Där slås fast att fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder och att stöd ur fonden i första hand ska användas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stöd får lämnas till organisationer som bedriver ideell verksamhet. Varje ansökan om stöd ur Allmänna arvsfonden bereds grundligt inom . Ansökningar diskuteras med berörda departement som representerar kunskap på olika områden. I vissa fall inhämtas synpunkter från berörd myndighet. Ärendet föredras sedan i Arvsfondsdelegationen. Om stödet är högre än 300000kr överlämnas ärendet till regeringen med förslag om att stöd ska beviljas. De båda brukarorganisationerna åt narkotika- och läkemedelsberoende (RFHL) och Mental Hälsa (RSMH) som bedriver verksamhet av ideell karaktär har genomfört ett treårigt projekt med syfte att kartlägga, sammanställa och systematisera brukarnas och närståendes erfarenheter av läkemedel. I projektet ingår också att jämföra dessa erfarenheter med professionens erfarenheter. Resultaten har sammanställts i informationsmaterial om antidepressiv behandling och dess positiva och negativa effekter. Under de tre projektåren har sammanlagt fördelats. Projektet är avslutat och avrapporterat. Någon ansökan om stöd för ett fortsättningsprojekt har inte inkommit till Arvsfondsdelegationen. Projektet, tillsammans med alla projekt som beviljats stöd ur Allmänna arvsfonden, har som det pågått redovisats till i regeringens årliga skrivelse med redovisning för fördelning av medel från Allmänna arvsfonden. Jag finner ingen anledning att ifrågasätta och kritisera det arbete brukarorganisationerna genomfört eller i övrigt hur ärendet beretts inför besluten om stöd.
frs · GR12325 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:325 om medborgarskap för vissa yrkesgrupper har frågat statsrådet vad hon avser att göra för att personer som behövs inom vissa yrkesgrupper undantas från reglerna om krav på hemvist i för att få svenskt medborgarskap. Frågan ställs mot bakgrund av att vissa undantag har gjorts för bland annat idrottare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt 12§ lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap kan en person få svenskt medborgarskap även om kraven för detta inte är uppfyllda om det finns särskilda skäl. och är de myndigheter som prövar om sådana skäl finns. Regeringen har uttalat att närmare kriterier för dispens inte bör ges i förväg utan de tillämpande myndigheternas prövning av om dispensförutsättningar finns får göras utifrån omständigheterna i varje enskilt ärende (prop. 1999/2000:147 s. 50). Jag ser ingen anledning att ändra denna ordning. När det gäller de idrottare som tar upp kan nämnas att det endast rör sig om ett fåtal personer vilka beviljats dispens eftersom det svenska medborgarskapet ansetts vara en förutsättning för att de skulle kunna fortsätta att utöva sin idrott på elitnivå.
frs · GR12326 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:326 om statens skogspolitik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppfylla regeringens löften om att vara till stöd för köpsågverken i stället för att försöka slå ut dem. har tagit på sig ett ansvar för att utveckla strukturen i den svenska sågverksbranschen. Det är en naturlig inställning från bolagets sida som ägare i en av de största sågverksrörelserna i landet. har påbörjat detta arbete genom att bilda som till hälften ägs av och till hälften av andra skogsägarintressen. Jag är fullt medveten om att tillgången på timmer för sågverken i är knapp och att de flesta sågverksföretag importerar sågtimmer. säljer betydande volymer av timmer till fristående sågverk samt förser massaindustrin med betydande mängder råvara genom de försörjningsavtal bolaget har med industrin. Jag är övertygad om att det finns utrymme för såväl stora som små sågverksföretag för att möta olika kunders krav. Det är dock viktigt att sågverksindustrins struktur anpassas till omvärldens förändringar. Jag ser därför positivt på engagemang i omstruktureringsarbetet men ser inga skäl att ingripa i sektorns pågående omstruktureringsarbete. Det sköts av i samverkan med övriga aktörer.