ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11467 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:467 av () till statsrådet om flyktingkvoten beslutar regeringen om en flyktingkvot. Kvoten är till för personer som befinner sig i en särskilt svår situation, som har ett permanent skyddsbehov och vars situation bäst kan lösas genom överföring till tredje land. Uttagningen och resan till organiseras av i samarbete med UNHCR. togs 1015 flyktingar emot i inom ramen för denna flyktingkvot. har bestämt att kan ta emot 1840 kvotflyktingar . Så många kvotflyktingar har dock inte tagits emot under något av . De medel som är avsatta för att ta emot kvotflyktingar har dock använts för andra ändamål. användes till exempel , motsvarande 75 platser, till medicinska insatser i Bosnien och och Kosovo. har i och för sig uttalat att regeringen får använda medel för flyktingkvoten med "viss flexibilitet". Men även om dessa insatser medräknas innebär det dock att medel motsvarande endast 1090 platser har utnyttjats . Migrationsministern sade att hon tror att man kan öka uttagningen så att den ram som gett fylls bättre. På frågan varför denna kvot inte fyllts svarar ministern att "medlen har använts till annat, till exempel medicinska insatser i Bosnien". Detta är som nämnts ovan inte en fullständig förklaring. Frågan kvarstår dels varför medel för att ta emot ca 750 kvotflyktingar inte har utnyttjats, dels om medlen har utnyttjats på annat sätt. Av vilket skäl har anslagsmedlen, motsvarande överföring och mottagande av 1840 flyktingar, inte utnyttjats?
fr · GR11468 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:468 av () till utrikesminister om pressfrihet i Att mänskliga rättigheter inte respekteras i är välkänt. Att i tal och skrift fritt få uttrycka sina åsikter är svårt. stängdes 18 tidningar och just nu sitter 14 journalister fängslade, medan ytterligare fem är "försvunna" och antas vara döda. Mord på författare och journalister är inte ovanligt. Det är viktigt att den reagerar mot den kränkning av pressfriheten som pågår i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att verka för ökad pressfrihet i ?
fr · GR11469 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:469 av () till utrikesminister om ambassadernas rapportering om övergrepp på flickor och kvinnor Våldtäkt är ett så allvarligt brott att det kräver djupa kunskaper om lagstiftning och tillämpning i olika länder. Bristande kunskaper påverkar såväl rapporteringen om mänskliga rättigheter som hur ämnet hanteras i internationella forum. finns en medvetenhet om problem med lagföring och stigma liksom psykiska och fysiska skador. Det finns också en medvetenhet om att våldtäkter är en del av krigföringen. Könsstympning och tatuering i underlivet med vassa föremål är exempel på konsekvenser av kvinnors underordning. I traditionerna ingår att flickor genomgår initiationsriter, vid ibland så tidig ålder som . Initiationsriten kan innehålla delar som i sig är ett övergrepp, som att föra upp upp en attrapp i form av en penis i barnets vagina. Men företrädare för rättsväsendet begränsar användandet av begreppet våldtäkt till övergrepp som skett innan flickan genomgått initiationsriten. Det är min förhoppning att ambassaders rapporter om våldtäkter och övergrepp på flickor och kvinnor ska förbättras så att UD bättre kan möta krav på kunskap. Jag vill fråga utrikesministern vilka åtgärder hon tänker vidta för att förbättra ambassadernas rapportering om våldtäkt och övergrepp på flickor och kvinnor.
fr · GR11470 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:470 av () till utbildningsminister om ersättningar till fristående skolor I en interpellation frågade jag utbildningsministern om han avser att agera mot de orättvisor som uppkommit för fristående skolor i och med det nya ersättningssystemet där fristående skolor i flera fall missgynnats ekonomiskt i förhållande till kommunala skolor. Ministern svarade då att han inte avsåg att vidta några åtgärder eftersom detta inte behövdes; de fristående skolorna riskerade inte att utsättas för konkurrensnackdelar. kom dock ett av regeringen underställt organ, , med en rapport där de nya ersättningsreglerna kritiseras för hur de möjliggör för kommuner att styra villkoren för de fristående skolorna och negativt påverka konkurrensen mellan kommunala och fristående skolor. Bland annat kritiseras de fristående skolornas brist på insyn i hur kommunerna beräknar ersättningsnivå. Även det så kallade skolpliktsavdraget som kan variera mycket mellan olika kommuner kritiseras liksom att kommunala skolor till skillnad från fristående skolor i vissa fall inte behöver ta med sig eventuellt underskott i nästa års budget. Efter dessa graverande uppgifter bör utbildningsministern agera så att rättvisa villkor mellan kommunala och fristående skolor blir möjliga. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta efter för att få bort de konkurrensnackdelar fristående skolor uppenbart har gentemot kommunala skolor?
fr · GR11471 · 2003-12-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:471 av () till statsrådet om bostadsanpassningsbidraget Bostadsanpassningsbidraget är till för att medge människor med funktionshinder möjlighet att anpassa bostaden efter det funktionshinder man drabbats av. Ett funktionshinder är att ha drabbats av astma och allergi. En av de insatser man kan göra när man lider av till exempel astma är att ändra uppvärmningen i sin bostad så att det blir möjligt att bo kvar i en äldre bostad. En konflikt är att ny teknik också ibland kan ses som en kostnadseffektiv insats för hushållsekonomin i stort. Min fråga till statsrådet är: Har statsrådet gjort bedömningen att bostadsanpassningsbidraget är tillräckligt väl utformat för att också medge bidrag för dem som vill ändra uppvärmning i sin bostad när man drabbats av till exempel astma?
fr · GR11472 · 2003-12-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:472 av () till statsrådet om svenska forskares situation på arbetsmarknaden presentarade SCB en undersökning som visar att av dem som arbetade inom högskolesektorn, och forskarexaminerades läsåren 1994/95@1995/96, hade en normal arbetsvecka på . Bland dem som forskarexaminerades läsåren 1999/00@2000/01 och var anställda inom högskolesektorn arbetade . Att svenska forskare arbetar betydligt längre arbetsveckor än vad som är rimligt kan hänga ihop med den otrygga situation på arbetsmarknaden som många upplever. Då samma person först kan ha en doktorandtjänst och sedan en postdoktorstjänst följt av en forskarassistenttjänst, kan en person i vissa fall gå på tidsbegränsade tjänster . Postdoktorstjänster ger nyblivna doktorer möjlighet att skaffa sig erfarenhet som forskare. Övervägande delen av postdoktorstjänsterna finansieras med stipendier vilket innebär att forskaren ställs utanför socialförsäkringssystemet. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra situationen på arbetsmarknaden för våra svenska forskare?
fr · GR11473 · 2003-12-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:473 av () till kulturminister om julkalendern och sexualiseringen av det offentliga rummet I årets julkalender förekommer en rättmätigt kritiserad scen där en liten pojke tar en kvinnlig lärare på brösten. Scenen visar på en oroande utveckling. Frågan är vad regeringen nu ska göra utifrån sina mål om att bekämpa sexualiseringen av det offentliga rummet. I regeringens senaste skrivelse om jämställdhet (2002/03:140) lyfts fem fokusområden upp som särskilt ska prioriteras. Ett av dem är sexualisering av det offentliga rummet. Detta är ett arbete som även påbörjats i av den kristdemokratiska jämställdhetsministern . I skrivelsen står: "Samhället präglas av en tilltagande sexualisering där kvinnors kroppar används för att dra uppmärksamheten till och sälja en vara eller tjänst. Kvinnor och flickor objektifieras och sexualiseras i annonser, massmedia och på Internet." Här kan man verkligen säga att läraren sexualiserats i medierna. Vidare står i skrivelsen: "Även om det inte finns något entydigt samband mellan mediebudskapets innehåll och dess effekt på mottagarna, så bidrar en ständig exponering av dessa bilder till en normalisering, en avtrubbning där vi riskerar att inte längre reagera på könsförtryck, trakasserier och sexualiserat våld. Situationen är oroande och det föreligger ett stort behov av mer kunskap." Med de målsättningar regeringen satt upp ställer det höga krav på regeringen att agera för att jämställdhetsarbetet ska gå framåt, inte bakåt. Då kan vi inte ha barnprogram i SVT där barn lär sig sexuella trakasserier. Vad avser ministern att göra för att aktivt reagera på den dåliga jämställdhetsbild som förmedlas i SVT och då särskilt avseende barnprogram?
fr · GR11474 · 2003-12-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:474 av () till jordbruksminister om dialog och samråd inför beslut Sedan fattade beslut om att flytta ut trålgränsen har det förts en omfattande diskussion om själva sakligheten i beslutet och om den arbetsmetod som ledde fram till beslutet. Berörda yrkesfiskare har under hela processen efterfrågat dialog. De har varit villiga att ta fram konstruktiva lösningar inom fisket som tar hänsyn till biologiska aspekter. Ett förslag är att fisket, efter bland annat havskräfta, skulle bedrivas med artselekterande redskap. Berörda yrkesfiskare har även efterlyst en lokal förvaltning enligt Koster@Väderö-modellen. fattade ett kompletterande beslut där norra undantogs tills bottenkartering utförts från och norrut. Detta ger en ny chans till dialog som kan leda till förändringar av hela beslutet. Jordbruksministern har vid ett flertal tillfällen, både i och i olika medier, uttalat nödvändigheten av ett samarbete mellan olika parter för att ta tillvara lokalt kunnande och kompetens. Den uppgivenhet som breder ut sig bland yrkesfiskare får följden att många planerar att sälja sina båtar och överge fiskaryrket. Konstruktiva lösningar måste nu till för att det småskaliga kustnära fisket ska överleva. Avser jordbruksministern att, till exempel i regleringsbrevet för avseende , ändra och precisera kraven för dialog och samrådsförfarande så att de som direkt berörs av beslut får en större delaktighet?
fr · GR11475 · 2003-12-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:475 av () till justitieminister om tolkning och rättsäkerhet i rättsprocesser För en person med annat modersmål än det svenska och som ställs inför domstol är det utomordentligt viktigt att det han eller hon säger i samband med domstolsprocessen blir korrekt tolkat och att rätt information återges. De som tolkar måste ha god kompetens och kunna uttolka nyanser i språket. råder brist på rättstolkar varför det i många fall kommer en icke kompetent tolk till en domstolsförhandling. En översättning kan bli helt felaktig vilket kan medföra att en åtalad person kan råka ut för att bli felaktigt dömd. Detta medför att rättssäkerheten hotas. tillsattes en utredning för att se över tolkverksamheten. Den har skjutits upp gång på gång. Sluttidpunkt anges nu till . Förhoppningsvis hålls detta datum men när utredningen väl läggs fram är det viktigt att den fortsatta beredningen går skyndsamt. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta så att tolkning i samband med rättsprocesser utförs av kvalificerade tolkar?
fr · GR11476 · 2003-12-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:476 av () till justitieminister om och barnperspektiv Dagens föräldrabalk ser i första hand till föräldrarnas intressen när det handlar om deras relation och rätt till sina barn. Barnens rättigheter sätts på andra plats, vilket kan anses strida mot om barnens rättigheter. får vi höra om barn som av olika skäl mår dåligt på grund av deras familjeförhållanden. När föräldrar misslyckas i sitt föräldraskap tar samhället över ansvaret utifrån barnets bästa, vilket är bra. Men det finns tillfällen när föräldrars bästa sätts i främsta rummet, framför allt när en familj splittras. Även om man hör efter barns åsikt, fattas beslutet ofta med utgångspunkt från föräldrars möjlighet att träffa sina barn och inte tvärtom. Namnet på är ålderdomligt och beskriver vem som är normgivande vid rättsskipning. Det är hög tid att ge en riktning som värnar barnets rätt och som byter fokus från ett vuxenperspektiv till ett barnperspektiv. kan lagen få ett nytt namn. Jag vill fråga justitieministern om han är beredd att verka för en skiftning i fokus i till ett barnperspektiv.
fr · GR11477 · 2003-12-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:477 av () till utrikesminister om avrättningen av kurdiska politiska fångar i avrättades ytterligare två kurdiska politiska fångar i . Det handlar om och , båda aktiva medlemmar i kurdiska demokratiska partiet i (). I iranska medier rapporteras det frekvent om avrättningar med politiska förtecken och det handlar främst om kurdiska aktivister och medlemmar i . Med tanke på att många politiska fångar av kurdiskt ursprung nu lever under allvarligt hot att avrättas av den iranska regimen vill jag fråga utrikesminister : Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att stoppa dessa avrättningar?
fr · GR11478 · 2003-12-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:478 av () till utrikesminister om demokratisering i , som är angelägen om att få börja förhandla om EU-medlemskap, lade fram ett förslag i parlamentet om en reformerad strafflag. Förslaget har mött skarp kritik bland annat från turkiska kvinnoorganisationer. EU:s ambassadör i har sällat sig till kritikerna och har uttalat att lagförslaget strider mot de löften om demokratisering som den turkiska regeringen fört fram. Ett av de mest kontroversiella lagförslagen går ut på att våldtäktsmän slipper åtal om de gifter sig med sitt offer. Vid gruppvåldtäkt skulle alla frias från ansvar om någon går med på att gifta sig med den skändade kvinnan. Vidare föreslås sänkta straff för så kallat hedersmord och för mord på utomäktenskapligt födda barn. Lagförslaget har också fått svidande kritik för att det inte betraktar incest, sextrakasserier på arbetsplatser eller våldtäkt inom äktenskapet som brott. Ytterligare kritik har den islamiskt orienterade regeringen mött vad gäller planerna på att lätta på de restriktioner som gäller för koranskolor och koranundervisning. Jag vill fråga utrikesminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att motverka att rättsliga utveckling går i en riktning som kränker kvinnors rättigheter och som bryter mot löftet om ökad demokratisering?
fr · GR11479 · 2003-12-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:479 av () till utrikesminister om tortyrredskap Tillverkning och försäljning av tortyrutrustning är omfattande. har förslag om export av tortyrredskap beklagligt nog ännu inte antagits. Enligt Amnestys USA-avdelning, AIUSA, har sålt 1000 benjärn till , ett land där tortyr är en välkänd företeelse. godkände till exempel försäljning av elchockutrustning till . exporterade elchockvapen för 14,7 miljoner och redskap för att spänna fast människor för . Totalt beräknar man att det finns 856 företag i 47 länder som tillverkar eller försäljer tortyrredskap. växer oron för att tortyrverktyg kommer att användas i kampen mot terrorism. Bland köparna finns tolv länder på den lista som har över länder där tortyr är vanligt förekommande. Mörkertalet kan antas vara stort. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att stoppa handeln med tortyrredskap?
fr · GR11480 · 2003-12-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:480 av () till statsrådet om regler för bostadsbidrag växer många barn upp med två hem. Vid skilsmässor och separationer är huvudregeln att föräldrarna får gemensam vårdnad och många väljer också strikt växelvis boende med varannan veckas intervall. Mantalsskrivningen följer i praktiken inte längre nödvändigtvis var barnet bor mest, utan det är bland annat bidragsskäl som avgör var det är lämpligast att barnet skrivs. Den kan därför vara en bristfällig grund för beslut om bostadsbidrag eftersom den inte vittnar om hur boendet rent faktiskt är uppdelat. Trots detta ger mantalsskrivningen ett högre bostadsbidrag för den förälder hos vilken barnet är skrivet. Detta kan slå fel, då mantalsskrivningen inte påverkar kostnaderna för den nya familjen, men väl inkomsterna. Denna skevhet upplevs, inte minst av fäder med liten ekonomi, som ytterligare ett hinder för ett mer jämställt förhållande till barnen. Det borde därför övervägas att, så länge nuvarande regler för bostadsbidrag i övrigt är aktuella, ändra reglerna så att det verkliga boendet, inte mantalsskrivningen, blir avgörande för vilken av föräldrarna som ska få det högre beloppet. Vid helt lika fördelning av barnets boende borde beloppet kunna delas lika. En höjning av de totalt utgående bidragen är det inte fråga om. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet om hon avser att låta utarbeta förslag om ändrade regler för bostadsbidrag i de fall där barn bor omväxlande hos två föräldrar som är gifta eller sammanboende.
fr · GR11481 · 2003-12-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:481 av () till finansminister om EU:s regionala utvecklingsmedel och utgiftstaken Årsskiftet närmar sig, och med det ökar regeringens desperation att klara utgiftstaken i statsbudgeten. prövas bokstavligen alla medel. Det senaste som fått stryka på foten är utbetalningarna från , i det här fallet medel ämnade för regional utveckling inom ramen för mål2. Pengar från betalas ut av länsstyrelserna via ett konto i statsbudgeten. kan dock inte länsstyrelserna fullfölja utbetalningar till beviljade mål2-projekt, då regeringen håller inne pengarna. Dessa utgiftsbegränsningar drabbar såväl projekt som lokala medfinansiärer. Det är beklämmande att gemensamma EU-medel, avsatta för att stimulera näringslivsutvecklingen i industri- och landsbygdsregioner med strukturproblem, i stället får agera flotte åt regeringens havererade utgiftstak. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att strukturfondsmedel kommer att utbetalas till beviljade projekt innan årsskiftet?
fr · GR11482 · 2003-12-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:482 av () till statsrådet om avgifter för drift och underhåll av anslutningsväxlar har börjat teckna avtal med landets spårinnehavare och spårägare. Avtalen reglerar bland annat gränsdragning mellan parterna och avgifter för drift och underhåll av anslutningsväxlar. Detta gör med stöd av regeringsbeslut som gäller gränsdragning mellan och SJ. Det har ifrågasatts om har lagstöd att ta ut den här avgiften. I regeringsbeslutet står att regeringen ska göra en utvärdering av gränsdragningen . 1992 hade inte börjat ta ut den här avgiften. Det finns, enligt uppgift, spårinnehavare som har aviserat att de tänker flytta över sitt gods från järnväg till lastbil om tar ut den här avgiften. Detta kommer att innebära en ökning av tung trafik på våra vägar vilket i sin tur påverkar bland annat miljö och trafiksäkerhet. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se över vilka effekter avgift för anslutningsväxlar kan få?
fr · GR11483 · 2003-12-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:483 av () till statsrådet om fjällflyget Säg att ryktet inte talat sant! För många människor är det en enormt viktig rekreation att ha möjlighet att komma till avstressande miljöer under några dagars ledighet, för att jaga, fiska eller för att bara njuta av fjällvärldens vackra natur. hotas den möjligheten genom att regeringen föreslår att det ska införas flygförbud i fjällen så att turister inte ska kunna flyga till olika platser för rekreation. För , som strävar efter att "hela landet ska leva", så är detta ett dråpslag för turistnäringen i fjällen om förslaget genomförs. Det borde det även vara för regeringen som säger i regeringsförklaringen att det ska finnas utvecklingsmöjligheter i hela landet och att regionalpolitiken är väldigt viktig för sysselsättningen. Förslaget att införa flygförbud för allt flyg, som inte är för rennäringen och fjällräddningen, är ett förslag som får negativa effekter för ortsbefolkningen, om det genomförs. Man slår då undan fötterna på besöksnäringen i fjällen! Det är också ett dråpslag mot företagare, som har sin utkomst av denna turistnäring. Det gäller i första hand för dem som utför flygningar i fjällen, men också för den ortsbefolkning som får inkomster från turisterna. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att trygga turist- och besöksnäringen i fjällvärlden?
fr · GR11484 · 2003-12-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:484 av () till näringsminister om investeringar i är aktuell i en avvecklingsplan och har haft stora tekniska problem med följd att reaktorn varit avstängd under långa perioder . har, efter att verket kört i dygn med stora problem i nyinstallerade vattenblandare, anmält ledningen till åklagare. Ledningen meddelar , efter reaktorns start så sent som , att flera investeringsprojekt planeras för att livslängden och driften ska klara . Ledningen har tydligen inte erhållit information om det beslut som tagits i avseende den prioritet som gäller avvecklingen av och det arbete som pågår med anledning av den uppgörelse som finns kring energipolitiken i . Min fråga till näringsministern blir därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att omotiverade investeringar i inte görs?
fr · GR11485 · 2003-12-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:485 av () till statsrådet om den tredje sjuklöneveckan Diskussionen kring regeringens beslut om att utöka arbetsgivarinträdet i sjukförsäkringen till en tredje vecka för arbetsgivarna har varit minst sagt livlig. I debatter med mig i kammare har både finansminister liksom företrädare för både och sagt att det är ett dåligt förslag. Samtliga fackliga organisationer säger detsamma. Företrädare för funktionshindrade har påpekat att det innebär risker för utslagning av svagare personer från arbetsmarknaden. börjar en ny omgång löneförhandlingar på arbetsmarknaden. Om det nuvarande systemet då finns kvar innebär det uppenbara risker för att avtalsförhandlingarna starkt försvåras. Det kan i sin tur leda till konflikter och låsningar på arbetsmarknaden i ett läge när konjunkturen är vacklande, statens budget underbalanserad och tillväxten för låg. Det är därför av yttersta vikt att frågan om hur sjukförsäkringen ska se ut är löst innan avtalsförhandlingarna sätter i gång. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att se till att den tredje sjuklöneveckan tas bort?
fr · GR11486 · 2003-12-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:486 av de () till försvarsminister om larm för döva har ansvar för att allmänheten nås av information i samband med kritiska händelser i samhället. Det är viktigt att även döva och hörselskadade kan nås av "viktigt meddelande". Totalförvarets forskningsinstituts (FOI) innovationsråd har finansierat en förstudie om mobiltelefonibaserad varning vid svåra olyckor. Förstudiegruppen har tagit fram ett projektförslag som har presenterats för och . Förslaget innebär att meddelanden via mobiltelefonen varnar i händelse av katastrofer och allvarliga olyckor, till exempel gas eller kemikalier. Mobilmeddelandena kan specialanpassas och kunna användas även av till exempel döva och hörselskadade. Det är dock mycket osäkert om vidare forskning inom detta område kommer att kunna ske eftersom forskarna fått avslag från bland andra . Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att även döva ska kunna nås av larm vid kritiska händelser och svåra olyckor?