ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11835 · 2003-04-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:835 av () till justitieminister om avtjänande av straff i hemlandet för utländska fångar Vi har avtal med ett antal länder, bland annat , , och , som på papperet, gör det möjligt att överföra verkställigheten av ett fängelsestraff till hemlandet även om den dömde inte samtycker. Hitintills har detta kunnat utnyttjas endast då en man från , dömd för dråp här i , fått avtjäna sitt straff i sitt hemland. Det har, enligt , visat sig vara mycket svårt och arbetskrävande att i den praktiska verkligheten genomföra överflyttningen av straffverkställigheten till den dömdes hemland. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att det i den praktiska verkligheten ska bli lättare att utländska fångar som dömts i i större utsträckning får avtjäna sina straff i sitt hemland även om han eller hon inte samtycker?
fr · GQ11836 · 2003-04-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:836 av () till statsrådet om arbetskraftsinvandring har av regeringen beställt en parlamentarisk utredning med uppdrag att utreda konsekvenserna av och ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU. Behovet är uppenbart. Redan nu finns det brist på arbetskraft inom flera sektorer. Problemet kommer att förstärkas i takt med att befolkningen i blir allt äldre. behöver väsentligt fler som arbetar för framtidens välfärd och tillväxt, och dessa behov kan inte utan en omfattande arbetskraftsinvandring. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att påskynda arbetet med direktiv och tillsättande av den parlamentariska utredningen om vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU?
fr · GQ11837 · 2003-04-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:837 av () till statsrådet om uppehållstillstånd för irakier finns det ca 6400 irakier som väntar i på slutgiltigt besked om uppehållstillstånd. Många av dessa asylsökande är barnfamiljer som väntat på besked om uppehållstillstånd. Vissa ; vilket i sig är varken humant eller försvarbart. I en TV-intervju för kurdisk TV försäkrade du att regeringen kommer att se över sin praxis beträffande irakiska asylsökande och behandla ärenden i positiv anda den dagen som det blir krig i . Kriget blev faktum och är , enligt folkrätten, ockuperat. Trots detta har regeringen inte agerat . deklarerar nu att kommer att styras av en före detta amerikansk general . nämns som den tid som behöver för att kunna överlämna makten till irakierna. säger också att militära närvaro i kommer att vara , man talar . Dessutom är nu förstört, infrastrukturen är förstörd, institutionerna är förstörda och landet befinner sig i ett upplösningstillstånd där varken säkerhet eller trygghet kan garanteras . Under sådana förhållanden är det inte rimligt att låta de irakiska flyktingar i som redan har väntat på besked vänta , eller . Utvisning till är inte möjligt av praktiska skäl och den kommande provisoriska regeringen i har tusen andra problem att ta i tu med än att ta emot flyktingarna från . Med anledning av detta frågar jag statsrådet: Är statsrådet beredd att medverka till att de asylsökande irakier som redan finns i beviljas uppehållstillstånd?
fr · GQ11838 · 2003-04-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:838 av () till utrikesminister om öde , ledare för i , kidnappades i huvudstad . De som har gått har inte bringat någon klarhet från de ryska federala myndigheter som står för undersökningen av vad som hänt. De har inte vidarebefordrat någon information till om vad som har hänt . De har inte ens fått veta om han är vid liv. uppdrag finansierades delvis av ECHO, European Commission´s Humanitarian . Sedan oroligheterna bröt ut har ECHO satsat mer än till offren för konflikten i Chechnya. EU har också uttryckt allvarlig oro för säkerheten för civilbefolkningen och för de hjälparbetare som fortfarande arbetar i området trots att mandatet för hjälparbetet gick ut . De ryska myndigheterna har ett självklart ansvar för säkerheten för befolkningen och för hjälparbetare i området. Det finns en risk att kidnappningen har politiska orsaker. Vad avser utrikesministern göra för att bringa klarhet i öde?
fr · GQ11839 · 2003-04-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:839 av () till statsrådet om rökfri serveringsmiljö beslutade att inte föregripa regeringen när det gäller att lagstifta om rökfria miljöer i alla serveringsmiljöer . Däremot så säger att man vidhåller sin uppfattning att alla serveringsmiljöer ska vara rökfria till dess. För att lagen om rökfri arbetsmiljö även ska gälla för serveringspersonal, för att astmatiker och personer med andra luftvägsbesvär ska kunna gå på restaurang och för att näringsidkare ska veta vilka regler som gäller för att kunna planera ombyggnader och investeringar med viss framförhållning vore det värdefullt att få besked av regeringen. Min fråga till statsrådet lyder: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att alla serveringsmiljöer ska vara rökfria ?
fr · GQ11840 · 2003-04-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:840 av () till justitieminister om översyn av domar efter Göteborgshändelserna 2001 Sedan en relativt tillbaka hungerstrejkar en 32-årig fånge i som dömts för våldsamt upplopp efter . Enligt uppgifter i bland annat TV4 har 32-åringen behandlats illa på olika sätt av anstaltsledningen, bland annat genom att inte erhållas näringslösning, läkarundersökning eller sjukskrivning. Bara det faktum att någon hungerstrejkar på ett svenskt fängelse torde få alla, inte minst justitieministern, att fundera över rättssäkerheten i landet. 32-åringens fall sätter fingret på domarna efter Göteborgshändelserna. Många befarar att flera av de dömda efter Göteborgshändelserna har dömts på svaga grunder. Ett intressant riktmärke i sammanhanget kan vara att när 59 domar utdömts efter så var bara sex av de dömda, dömda för brott tidigare. Trots det blev straffen ovanligt höga. Mot bakgrund av domarna efter Göteborgshändelserna har krav rests på en oberoende utredning av de eventuella bristerna i rättsäkerheten. Jag vill fråga justitieministern om han avser att tillsätta en sådan utredning?
fr · GQ11841 · 2003-04-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:841 av () till justitieminister om skuldsatta barn Jag har tidigare frågat justitieministern om barn som skuldsätts för bilinnehav avseende fordonsskatter och parkeringsböter. Justitieministern sade då i en interpellationsdebatt, att det finns vissa förutsättningar att angripa problemet med befintliga regler. hade ministern därför inte för avsikt att vidta några särskilda åtgärder. Verkligheten är annorlunda. I vägtrafikregistret finns 4167 barn födda , som är registrerade för innehav av 4918 fordon. I kronofogdemyndighetens register finns 901 barn restförda för totalt ca 5miljoner kronor i obetalda fordonsskatter och felparkeringsavgifter. Det innebär att varje barn har i snitt en restförd skuld på . Till detta kommer obetald trafikförsäkringsavgift som kan uppgå till . För att belysa problemen och föreslå eventuella lösningar tillsattes en arbetsgrupp med representanter från , skattemyndigheten, och kronofogdemyndigheten. Denna grupp föreslår nu en lösning, som innebär att om ett fordon ska registreras på någon som är , måste en brukare anges. Brukaren, som i det här fallet är vårdnadshavaren, ansvarar då för att fordonsskatt, försäkring och parkeringsavgifter betalas och blir den som registreras hos kronofogdemyndigheten vid utebliven betalning. Ett genomförande innebär att inga barn längre registreras hos kronofogdemyndigheten för skulder som är att hänföra till fordonsinnehav. Enligt min uppfattning är det viktigt att en lagändring kommer tillstånd. Avser justitieministern att vidtaga åtgärder för att skyndsamt föreslå en lagändring enligt vad som föreslås?
fr · GQ11842 · 2003-04-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:842 av () till justitieminister om mångfald inom poliskåren Etnisk och språklig mångfald är en självklar del av det svenska samhället. Så måste det också vara överallt @ inte minst i poliskåren. Polisen, kanske mer än andra institutioner, behöver bestå av människor med olika bakgrunder och värderingar. Detta, tror jag, är speciellt viktigt utifrån ett enkelt men fundamentalt perspektiv: demokratisk legitimitet. Upplevs en institution som sluten för vissa grupper, exempelvis kvinnor eller så kallade invandrare, kommer trovärdigheten för den institutionen att minska radikalt. Polisen har förstått att detta är viktigt. En del skånska poliser har fått gå en kurs om migration och etnisk mångfald. har satt upp mål för att kåren ska spegla den totala befolkningen. har därefter genomfört riktad marknadsföring . Trots det lyckas inte locka så många invandrare som man hoppats. Som exempel kan framhållas att bara fyra av 100 sökande till vårens antagning har utomeuropeiska rötter. Det är inte bra. gjorda insatser ger inte önskat resultat. Alltmer tyder på att problemet är strukturellt och att det således kräver mer radikala åtgärder. Svensk polis måste vara, och upplevas vara alla svenskars polis @ så väl infödda som invandrade. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att polisen bättre ska spegla mångfalden i ?
fr · GQ11843 · 2003-04-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:843 av () till statsrådet om Posten AB:s kontor för kassaservice Konsekvenserna av Posten AB:s beslut att stänga 200 kontor för kassaservice varav 57 i kommer att drabba många människor utan egna uttagskonton liksom många små affärsidkare i länet. I kommun kommer sex kontor med kassaservice att stängas. Tillväxtorter som , , , , Vårbygård och Visättra blir utan möjligheter för enskilda personer att genom Svensk kassaservice kunna betala sina räkningar och ta emot och skicka pengar. För småföretagare i dessa centrumanläggningar innebär stängningen av kontoren att de inte kan betala in dagskassorna. En stängning av Svensk kassaservice kontor utarmar dessutom serviceutbudet i dessa centrumanläggningar. gjorde omstruktureringar utlovades att antalet serviceställen inte skulle minska. Det är fortfarande många människor som inte har konton för automatuttag. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillförsäkra kassaservicen till allmänheten?
fr · GQ11844 · 2003-04-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:844 av () till utrikesminister om svenska medborgares och EU-medborgares rättigheter i Vice ordföranden i partiet HAK-PAR (Partiet för frihet och rättvisa) i , , har fängslats för att han hållit ett tal, där han har talat om kurdernas nationella och kulturella rättigheter i . Han har dömts till fängelse. Guclu är född i , men svensk medborgare. Han var med om att bilda och i . Fängslandet av Guclu visar att den nya turkiska regeringen genom sitt förnekande av kurdernas rättigheter inte är beredd att uppfylla de krav på demokratiska fri- och rättigheter som gäller för medlemmar av EU. Guclu kan inte på intet vis sammankopplas med det terroriststämplade PKK. Han hörde i stället till dem som starkt kritiserade PKK:s verksamhet och eftersträvade en demokratisk och fredlig lösning på etniska problem. Fängslandet av är inget annat än en fräck provokation inte bara mot utan också hela EU:s politik när det gäller minoriteters mänskliga och demokratiska rättigheter. Av denna orsak vill jag fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra inom EU, för att försvara inte bara turkiska medborgares mänskliga och demokratiska rättigheter, utan även svenska medborgares och andra EU-medborgares rättigheter när de befinner sig i ?
fr · GQ11845 · 2003-04-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:845 av () till kulturminister om de centrala museerna presenterade regeringen och samarbetspartierna sitt förslag till budgetramar inför . I samband med denna presenterades även den så kallade tilläggsbudgeten där regeringen gör ändringar i innevarande års budget. I denna tilläggsbudget görs en besparing på de centrala museerna med . En del av denna besparing utgörs av en överföring av resurser till som tagit över ansvaret för Svenska museitjänsts verksamhet. Den resterande besparingen ska användas för att bekosta ökade resurser till Radio- och . Kulturministern är väl medveten om den ekonomiskt mycket trängda situationen för de centrala museerna. Redan med den nu liggande budgeten har flera museer svårt att klara sitt uppdrag. Jag har därför mycket svårt att se att ett utrymme för besparingar verkligen finns på detta område. Exakt var resurserna ska tas redovisas heller inte i propositionen. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att dessa besparing genomförs utan att verksamheten vid de centrala museerna påverkas negativt?
fr · GQ11846 · 2003-04-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:846 av () till statsrådet om rätt att ta del av offentlig information Vårpropositionen innehåller uppgifter som är intressanta för många grupper i samhället. Särskilt intressant kan det vara för dem som har ett speciellt band till samhället, exempelvis på grund av handikapp, för att bevaka eventuella förändringar som påverkar den egna situationen. Som vårpropositionen presenteras , via Internet, ges inte den tillgängligheten till alla grupper i samhället. Regeringen presenterar propositionen i pdf-form via hemsida. Den formen är utformad så att exempelvis synskadade och dyslektiker inte har möjlighet att läsa texten. förekommande läshjälpmedel för dessa grupper kan inte läsa text i pdf-form. De hjälpmedel som finns på marknaden är utformade att klara texter i World-format. Resultatet blir att dessa handikappgrupper utestängs från en information som direkt kan påverka deras situation. Möjligheten att via sin medborgerliga rätt att kunna bedriva opinion mot ett förslag som de upplever som negativt undanröjs genom denna enkla presentationsform. Att pdf-formen kan ge en glättad framtoning av ett svårt ämne får inte undanröja utsatta gruppers möjlighet att delta i samhällsdebatten! Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att erbjuda alla lika rätt i samhället att ta del av offentlig information?
fr · GQ11847 · 2003-04-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:847 av () till kulturminister om reklam i närradion Studentradion i , SRS, är ett nätverk av de största studentradiostationerna i landet med närmare 200000 lyssnare och 500 medarbetare. SRS är en av flera som oroar sig för ett eventuellt förbud av reklam i närradio. Studentradion är ideell @ alla inkomster stannar i verksamheten @ men är beroende av reklam för att finansiera sin verksamhet. Utan möjlighet att sälja reklamtid skulle många av stationerna tvingas minska sin sändningstid markant. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga om kulturministern har för avsikt att tillåta reklam i närradion.
fr · GQ11848 · 2003-04-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:848 av () till statsrådet om växtkraft mål 3 Vid ett regeringssammanträdet beslutade regeringen att ge Svenska möjlighet att använda ytterligare av det anslagssparande som myndigheten har från tidigare verksamhetsår. Genom beslutet kan göra planerade satsningar . Regeringsbeslutet löser dock inte alla problem. Regioner som ligger långt fram måste nu vänta in regioner som inte hunnit lika långt. På detta sätt ska det nationella mål3-uppdraget , sägs bland annat i ett uttalande från myndighetens generaldirektör. fick av frigjorda medel, det blev ca . Det betyder att de långt framskridna projekten ändå inte kan komma i gång. För del var alltså regeringens beslut nästan verkningslöst. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att inte län, som till exempel , ska straffas vid tilldelningen av anslagssparandet, utan i stället få den del som man var lovad från början?
fr · GQ11849 · 2003-04-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:849 av () till näringsminister om kapitaltillskott till SJ och Regeringen har i proposition 2002/03:86 föreslagit åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i . I propositionen uttalar regeringen att staten kan ge ett kapitaltillskott om den agerar på ett sätt som skulle accepteras av en privat investerare som arbetar på normala marknadsmässiga villkor, den så kallade marknadsekonomiska investerarprincipen. Den innebär att staten ska jämföras med hur en privat investerare som har en långsiktig syn på lönsamhet skulle agera. Och att det är troligt att en sådan investerare i motsvarande situation skulle satsa kapital för att säkra överlevnaden för ett företag som drabbats av tillfälliga svårigheter men som beräknas bli lönsamt igen. har slagit fast ramarna för den ovannämnda principen i ett flertal domar, bland annat de som regeringen nämner i propositionen. Ifall bolaget har en längre historia av förluster, vilket är fallet med och , ska man även beräkna kostnaderna för en likvidering av verksamheten för att kunna avgöra hur en marknadsekonomisk investerare skulle agera. I propositionen är det otydligt ifall ett fullständigt test för att fastställa att man agerar efter den marknadsekonomiska investerarprincipen har gjorts och vilka kostnader en likvidation skulle innebära för staten i rollen som ägare till SJ. Vilka åtgärder, till exemepel den i sammanhanget obligatoriska beräkningen av likvidationskostnader, har näringsministern vidtagit för att förhindra att kapitaltillskottet till betraktas som statsstöd?
fr · GQ11850 · 2003-04-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:850 av () till statsrådet om fackliga partibidrag En utredning är tillsatt för att närmare granska offentlighet och omfattningen av bidrag från utomstående till politiska partier. En slående egendomlighet i direktiven till utredningen är att bidrag från fackliga organisationer inte nämns men väl nämns en rad andra långt mindre betydelsefulla bidragsgivare (kommittédirektiv 2002:83). LO:s bidrag till regeringspartiets valrörelser är sålunda större än alla andra politiska partiers sammanlagda valbudgetar (2002). Detta utelämnande av fackliga partibidrag i utredningsdirektiven har uppmärksammat. I ett riksdagsbeslut begärde sålunda att ovanstående utredning ska ges tilläggsdirektiv som specificerar att också partistöd från fackliga organisationer ska redovisas (bet. 2002/03:KU26, p. Utredningen ska enligt direktiven vara avslutad . Riksdagsbeslutet måste sålunda enligt lagarna expedieras skyndsamt. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att verka för att regeringen följer ovetydiga beslut av om att utfärda tilläggsdirektiv om fackliga partibidrags redovisning?
fr · GQ11851 · 2003-04-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:851 av () till statsrådet om Blekinge kustbana Blekinge kustbana står inför en välbehövlig upprustning och elektrifiering. Det beräknas då bli ett långt avbrott i tågtrafiken mellan och . Om avbrottet blir alltför långt riskerar man att resenärerna vänjer sig av med det lokala tågpendlandet. Man måste också förhandla med eller möjligen upphandla ny trafikutövare, varvid flera intressenter riskerar att komplicera bilden. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att minska tiden för trafikavbrott och problem för resenärerna i samband med upprustningen av Blekinge kustbana?
fr · GQ11852 · 2003-04-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:852 av () till statsrådet om partibidrag från fackliga organisationer begärde en riksdagsmajoritet bestående av de fyra borgerliga partierna och de gröna att den av regeringen tillsatta utredningen som ämnar granska offentlighet och omfattningen av bidrag från utomstående till politiska partier skulle få ett tilläggsdirektiv som klargjorde att utredningens uppdrag också är att granska partibidrag från fackliga organisationer. Bakgrunden är att det utredningsdirektiv som regeringen utarbetat, kommittédirektiv 2002:83, pinsamt nog inte nämner denna typ av bidrag trots att andra omdebatterade partibidrag, såsom näringslivets bidrag till vissa partier och indirekta bidrag i form av stöd- eller rabatterade annonser, omnämns. I riksdagsbehandlingen ställdes frågan om detta utelämnande har ett samband med LO:s omfattande bidrag till just det parti som författat utredningsdirektiven. Det skyndar för regeringen att utfärda de tilläggsdirektiv som har beställt. Utredningen ska enligt de ursprungliga direktiven vara avslutad . Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet när han och regeringen avser följa mycket tydliga beslut från om att utfärda tilläggsdirektiv till ovan nämnd utredning rörande partibidrag från fackliga organisationer och dess redovisning.
fr · GQ11853 · 2003-04-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:853 av () till utbildningsminister om forskningspropositionen I vårpropositionen fastslås en besparing på inom utgiftsområde 16, utbildning och forskning. Exakt var pengarna ska tas framgår inte utan det är en öppen fråga som regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen som presenteras . Denna väntetid skapar osäkerhet i hela utbildningssektorn. I tidningen kan man läsa att regeringens aviserade forskningsproposition verkar senareläggas till 2005. Detta besked skapar osäkerhet i en för viktig sektor. Forskningssektorn befinner sig i ett ekonomiskt och politiskt ansträngt läge, och den emotser regeringens besked på viktiga punkter . Den kristdemokratiska linjen ligger fast. Vi avser inte att göra ospecificerade besparingar och vi satsar mer pengar på forskning än regeringen. Min fråga till utbildningsministern är: Vad avser utbildningsministern att göra för att skapa trygghet i utbildnings- och forskningssektorn då regeringen väljer att inte ge besked om framtiden för denna sektor?
fr · GQ11854 · 2003-04-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:854 av () till utbildningsminister om våld i skolan redovisade delar av resultatet från den internationella läsundersökningen Pirls, som bland annat lät 16000 svenska elever svara på frågor om mobbning, stölder och slagsmål. Även om relativt sätt klarar sig bra i jämförelse med andra länder så är resultatet nedslående. Mer än var fjärde nioårig svensk skolelev uppger att de blivit slagna den senaste månaden. Var åttonde upplever sig mobbad. Var sjunde säger sig ha blivit bestulen. Undersökningen lämnar också de intressanta uppgifterna att pojkar upplever sig tryggare än flickor i svenska skolor och att svenska skolledare ser den svenska skolan som relativt otrygg. Utredningen visar dels på ett stort problem med våld i skolans värld och ger dels en indikation på hur dåligt utrett och granskat förekomsten av sådant våld är . Vi vet väldigt lite om svenska elevers, i synnerhet små barns, vardag när det gäller mobbning, stölder och i synnerhet våld. Det är ett uppenbart problem för den som vill föra en skolpolitik som begränsar förekomsten av dessa problem. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsministern vilka åtgärder han avser att vidta utifrån det nedslående resultatet av Pirls läsundersökning.
fr · GQ11855 · 2003-04-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:855 av () till statsrådet om islamofobi brann den anrika moskén i . Misstankar finns om att branden var anlagd. Var så fallet ser vi här det yttersta beviset på att islamofobin slagit rot i det svenska samhället. svarade statsrådet på en fråga från () om svenskt agerande mot islamofobi och islamofobiska handlingar i . Svaret redovisar det svenska generella arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Islamofobin är dock så utbredd och en fråga av sådan art att det krävs satsningar och hårt arbete för att bekämpa enbart den, vilket inte minst moskébranden i kan visa sig vara ett bevis för. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet vad hon ämnar göra för att motverka islamofobi och islamofobiska handlingar i .