ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12379 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:379 om hemlösheten i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att underlätta för och skärpa kraven på kommunerna så att den ovärdiga hemlösheten kan avskaffas. Låt mig först säga att jag håller med när han säger att situationen är ovärdig ett välfärdssamhälle och att målet bör vara att hemlösheten ska avskaffas. Tyvärr finns det inte alltid enkla svar på svåra problem. Hemlösheten är både ett socialpolitiskt och ett bostadspolitiskt problem och kommunerna har genom socialtjänstlagen ett ansvar för att motverka hemlöshet. Lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar är ett bostadspolitiskt instrument. Lagen har dock bara varit i kraft och det är enligt min uppfattning för tidigt att dra några slutsatser om lagens effektivitet. Hemlöshet beror på många olika faktorer. Tillgången till bostäder har betydelse genom att svaga hushåll får svårare att konkurrera om bostäderna när bostadsbristen ökar. Att försöka lösa bostadsbristen är därmed också, om än indirekt, att motverka hemlöshet. Ett bostadspolitiskt instrument som tillkommit i syfte att öka bostadsproduktionen av hyresbostäder är det investeringsbidrag som infördes . är en promemoria med förslag om ytterligare åtgärder för att främja ökad produktion av mindre hyresbostäder och studentlägenheter ute på remiss och det är min avsikt att lägga fram en proposition i frågan . initierade ett värdefullt utvecklingsarbete när det gäller insatser av såväl förebyggande karaktär som för att förbättra stödet till dem som är hemlösa. Regeringen har givit i uppdrag att leda ett utvecklingsarbete under åren 2002@2004 som syftar till att utveckla metoder som kan vara verksamma för att långsiktigt komma till rätta med problem som är kopplade till hemlöshet. Arbetet ska ske i nära samarbete med kommuner och frivilligorganisationer. disponerar över sammanlagt för detta ändamål. Utvecklingsmedlen är avsedda som en fortsättning av insatser som initierats av Kommittén om nya former för stöd åt hemlösa (S1998:09) som slutredovisade resultatet av sitt arbete till regeringen. Satsningen i sin helhet ska följas upp och utvärderas. Erfarenheter och goda exempel ska spridas till berörda. Landets kommuner har ett stort ansvar att utveckla nya former för att motverka hemlösheten. pågår också flera intressanta projekt som jag följer med stort intresse. Detta är tyvärr inte tillräckligt utan kommunerna måste anstränga sig ytterligare med att bekämpa hemlösheten. Jag är dock inte beredd att nu föreslå några ytterligare åtgärder i frågan.
frs · GQ12380 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:380 om avvisning av kristna flyktingar från har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svensk flyktingpolitik ska kännetecknas av medmänsklighet och konsekvens. tar i sin fråga upp situationen för kristna asylsökande från . Han anser att hela hotas av oroligheter och att faran för kristna är stor i hela landet. hävdar att andra flyktinggrupper i liknande situationer automatiskt har beviljats uppehållstillstånd i utan prövning av individuella skäl och att flyktinggrupper med likartade situationer borde ges samma bedömning. Svensk flyktingpolitik präglas av rättssäkerhet och humanitet. Skyddet är starkt i svensk utlänningslagstiftning för asylsökande vars fruktan för förföljelse är välgrundad, men även för dem som hotas av till exempel omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. och gör alltid en individuell prövning av såväl asylskäl som övriga skäl för uppehållstillstånd. Den individuella prövningen utgör en hörnsten i den svenska asylrätten, och den finns det all anledning att slå vakt om. Det har förekommit att regeringen på grund av till exempel en massflyktssituation funnit det nödvändigt att utfärda en förordning om uppehållstillstånd för en större grupp av asylsökande. Så skedde till exempel under Kosovokrisen då omkring 7000 personer fick tidsbegränsade uppehållstillstånd i . Även i dessa fall gjordes emellertid en individuell prövning där förutsättningen för tillstånd var att den asylsökande inte kunde återvända till på grund av förhållandena där och hade behov av skydd i . När det gäller asylsökande från ansökte 164 nigerianska medborgare om asyl i . Dessa har fått, eller kommer att få, en noggrann prövning av sina asylskäl utifrån den samlade kunskap och information som utlänningsmyndigheterna besitter om . Jag delar inte helt bedömning av situationen i . Oroligheter och religiösa motsättningar förekommer visserligen i landet. Det finns emellertid stora områden där kristna är i majoritet och kan leva i säkerhet.
frs · GQ12383 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:383 om spelberoende har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska spelberoendet. Utvecklingen på spelmarknaden och problemen med ohälsoeffekter till följd av överdrivet spelande har oroat regeringen och därför fick i uppdrag att ge förslag till ett handlingsprogram mot spelberoende. Institutet har presenterat sitt förslag och arbetet med att bereda det pågår nu i . Regeringen avser att redan i vår återkomma till med förslag till åtgärder. En viktig del i åtgärdsprogrammet blir att regeringen kommer att utveckla vårdformer för spelberoende.
frs · GQ12384 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:384 om lagstiftningen angående luftfakturor har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förhindra att företag lurar till sig pengar genom luftfakturor. Förfarandet med att skicka ut så kallade bluffakturor går ofta ut på att sända räkningar för abonnemang eller annonser och ge sken av att en beställning har gjorts, trots att så inte är fallet. I många fall har räkningsmottagaren inte ens fått någon vara levererad eller tjänst utförd. Förfarandet kan vara straffbart enligt bestämmelserna om bedrägeri. I vissa fall, till exempel där mottagaren har fått en motprestation kan det dock ibland vara svårt att styrka att brott har begåtts. Det torde vara svårt att genom ändringar i strafflagstiftningen öka möjligheterna att komma åt den här typen av beteenden. Vissa lagstiftningsåtgärder har dock vidtagits. Det är exempelvis förbjudet för näringsidkare att skicka någon fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden för produkter som inte uttryckligen har beställts. Om en näringsidkare uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot förbudet kan han eller hon åläggas att betala en marknadsstörningsavgift. Polisen bedriver ett omfattande arbete för att förebygga och bekämpa bluffakturering, som ofta är mycket välorganiserad med förgreningar både nationellt och internationellt. Främst sker detta inom där man kartlägger, analyserar och utreder fall som uppdagas i landet. Man har med hjälp av inrättat en särskild databas för ändamålet. Inom ramen för samarbetet med gör också besök på företag runt om i landet för att informera om problemet med bluffakturor och vilka skyddsåtgärder som kan vidtas hos företagen. På åklagarsidan har Riksåklagaren meddelat föreskrifter om samordning av brottmålsärenden, vilket innebär att flera brottsmisstankar mot en person ska handläggas i samma ärende. En åklagare ska i inledningen av ett ärende pröva om den misstänkte är misstänkt i andra ärenden på andra orter och om förutsättningar finns för samordning av ärendena. Detta har stor betydelse för utredningarna då det ofta rör sig om flera anmälningar som är spridda över landet och att man då på ett tidigt stadium av utredningen får en god överblick över hela brottsligheten, vilket kan vara betydelsefullt inte minst för att bedöma gärningsmannens uppsåt. Av särskilt stor betydelse för att motverka förekomsten av denna typ av bedrägerier torde vara att utveckla det brottsförebyggande arbetet. Genom att företag och andra utvecklar och förbättrar den interna kontrollen av inkommande fakturor bör de kunna skaffa sig ett effektivt skydd mot bluffakturor. De insatser som görs av branschorganisationerna och företagen själva har därför stor betydelse för möjligheterna att komma till rätta med problemen.
frs · GQ12385 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:385 om Säkerhetspolisens registrering av homosexuella har frågat mig om jag avser att lämna garantier för att Säkerhetspolisen inte registrerar personer med anledning av deras sexuella läggning eller begagnar sig av sådana tidigare insamlade uppgifter. För Säkerhetspolisen och den övriga polisen finns det en särskild reglering i polisdatalagen som anger att uppgifter om en person inte får behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförbund, hälsa eller sexuella läggning. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund får dock uppgifterna kompletteras med sådana uppgifter som nämnts ovan, om det är oundgängligen nödvändigt för syftet med behandlingen. De regler som gäller tillåter alltså inte att registrering sker endast med anledning av en persons sexuella läggning. Säkerhetspolisen har dessutom utarbetat tydliga arbetsrutiner för registrering av känsliga uppgifter. Det är naturligtvis oacceptabelt om registrering har skett enbart på grund av en persons sexuella läggning. Mot bakgrund av att pekat på att det förekommit omfattande registrering, ofta på lösa grunder, överväger vi att låta närmare granska enskilda fall där registrering och utlämnande av uppgifter har lett till orimliga konsekvenser för den enskilde. Den risk för olaglig registrering som kommissionen pekar på är en varningssignal som måste tas på allvar. har ett stående uppdrag att granska Säkerhetspolisens hantering av uppgifter enligt polisdatalagen, vilket är en garanti för att registrering sker på ett riktigt sätt och för att felaktig behandling uppmärksammas och förhindras. Inom pågår också ett arbete med att ta fram en ny polisdatalag för att skapa en tydligare reglering när det gäller behandling av personuppgifter i polisens verksamhet. påpekanden kommer givetvis att beaktas i det arbetet.
frs · GQ12386 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:386 om jordförvärvslagstiftningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för fastboende i skogslänens glesbygdsområden att förvärva och behålla skogsmark som behövs för deras försörjning. anför bland annat att jordförvärvslagen, skogsvårdslagen och fastighetsbildningslagen reformerades och att detta inverkar negativt på de fastboende i skogsområden. Enligt är utflyttningen från skogslänen omfattande och det borde vara möjligt att utforma reglerna på ett sådant sätt att de gynnar de fastboende och underlättar för människor att bo kvar i glesbygden. hänvisar till betänkande Ägande och struktur inom jord och skog (SOU 2001:38) och menar att ingenting har hänt sedan utredningen avslutats. tillkallades en särskild utredare med uppgift att dels utvärdera effekterna av vissa jordpolitiska bestämmelser, dels komma med förslag till ändringar i dessa bestämmelser. Utredningen föreslår bland annat att de så kallade glesbygdsbestämmelserna tas bort, innebärande att fysiska personer utan krav på förvärvstillstånd fritt kan förvärva lantbruksegendom varsomhelst i landet om tillstånd inte krävs på grund av reglerna om omarrondering. Anledningen är att jordförvärvslagen i sin nuvarande utformning endast i ringa utsträckning bidragit till ett ökat boende och ökad sysselsättning i glesbygden. Utredningen har remissbehandlats och av remissvaren framgår att det råder delade uppfattningar bland myndigheter, organisationer, företag och allmänheten om vilka regler som i detta avseende är bäst för glesbygden. Att med hjälp av enbart skärpt jordförvärvslagstiftning försöka stoppa så kallade klippare är inte särskilt effektivt. har i stället föreslagit skärpningar i tillämpningen av skogsvårdslagen som syftar till att fastighetsförvärv inte ska komma att stå i strid med ett omdömesgillt och långsiktigt brukande av skogen. Jag har under hand erfarit att det inom pågår ett arbete med att finna förslag till hur man ska komma till rätta med problemet med klippare. Därvid har frågan om ställande av säkerhet för så kallade återväxtåtgärder utretts. Frågan bereds vidare inom och ett förslag bör kunna presenteras . På grund av det anförda och då beredningen av förslag ännu inte avslutats inom , är jag inte beredd att uttala vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · GQ12387 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:387 om reklamavbrott i TV har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta så att medborgarna kan få följa program i TV utan att bli avbrutna av reklaminslag. Regler som rör reklam i TV finns i radio- och TV-lagen (1996:844). har efter förslag av regeringen fattat beslut om ändringar i en del bestämmelser som gäller hur annonser får avbryta TV-program. Lagändringarna trädde i kraft och innebär att det under vissa förutsättningar är tillåtet att avbryta TV-program med annonser. De tidigare bestämmelserna, som endast i ett par undantagsfall tillät att annonser avbröt TV-program, förde bland annat med sig att vissa programföretag lät program avbrytas av andra program, för att på så sätt kunna sända annonser i pauserna mellan programmen. Avbrotten blev härigenom betydligt längre än om avbrott för annonser skulle vara tillåtna. Syftet med lagändringarna var alltså att tittarna ska kunna ta del av programmen utan att drabbas av avbrott som är längre än nödvändigt. Det ankommer i första hand på programföretagen att avgöra var i programmen det är lämpligt att placera annonsavbrott. I sista hand är det och TV som prövar om reglerna har överträtts.
frs · GQ12388 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:388 om färdigställande upp till norska gränsen har ställt en fråga till mig om färdigställandet av upp till norska gränsen. Jag uppfattar att frågan gäller vilka åtgärder jag avser att vidta för att väg E6 ska vara fullt utbyggd . Utbyggnaden av har pågått intensivt och merparten av den vägen längs är motorväg eller fyrfältsväg. Det som återstår att bygga ut är dels ca 1 mil i sydligaste , dels ca 7 mil i norra . Problemen i norra är väl kända, men jag kan konstatera att byggarbeten pågår på inte mindre än fyra etapper. Det gäller en del av etappen Torp-Håby, trafikplats , samt och , inklusive en ny bro över . För övriga delar pågår utrednings- och planarbeten i olika skeden. Regeringen beslutade om tillåtlighet enligt 17 kap. för delen Vik-Hogdal. Tillåtlighetsprövning pågår för delen och för delen i , det vill säga . Enligt uppgift från kommer en ansökan om tillåtlighetsprövning för den sista sträckan i , det vill säga , att lämnas in till regeringen . Den nu gällande nationella planen för vägtransportsystemet för perioden 1998@2007 omfattar utbyggnad av samtliga återstående etapper på . ska presentera ett förslag till ny plan för perioden 2004@2015. Jag kommer inte att föregripa den prövning som regeringen sedan ska göra. Den nuvarande planen gäller tills regeringen beslutat om den nya planen.
frs · GQ12389 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:389 om färjetrafiken till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se till att färjetrafiken mellan och kan övergå i statligt huvudmannaskap. Bakgrunden till frågan är att , som är huvudman för den enskilda färjelinjen, ansökt om att färjelinjen ska förändras till allmän. Kommunen önskar att nuvarande boknings- och avgiftssystem med mera bibehålls vid ett statligt övertagande. Frågor rörande färjor behandlades i den så kallade om bidrag och regler för enskilda vägar som lämnade sitt betänkande till regeringen . Betänkandet innehöll ett flertal förslag, inte bara om färjor. En mängd remissvar och synpunkter har inkommit på de olika förslagen. Regeringen har funnit att utredningens underlag behöver kompletteras och har därför under föregående år gett i uppdrag att redovisa ytterligare material. kommer att redovisa denna komplettering för regeringen. Det aktuella Visingsöärendet handläggs av som beslutar i frågor rörande förändring av enskild väg eller färja till allmän. Ärendet kan givetvis avgöras på grundval av nuvarande bestämmelser och praxis. Min företrädare uttryckte vid interpellationsdebatten att han skulle verka för en positiv lösning för Visingsöfärjan. Han sade också att han måste gå igenom regelverket och lagstiftningen. Jag har ingen annan uppfattning. Det är min ambition att väga utredningens olika förslag mot varandra i ett sammanhang.
frs · GQ12390 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:390 om Rikstrafikens upphandling av flyg- och tågtrafik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa en väl fungerande flyg- och tågtrafik i och att Rikstrafikens agerande blir föremål för kritisk granskning. Först av allt vill jag betona att jag delar omsorg om flygtrafiken till och från inland. Det är väsentligt att också dessa delar av landet har en väl fungerande flygtrafik i avsaknad av alternativa resmöjligheter. Jag kan konstatera att den upphandling av flygtrafik som genomfördes inte blev helt igenom lyckad. På de sex destinationer där () är operatör har inte trafiken fungerat tillfredsställande. Det finns en rad olika skäl till detta, varav tidsaspekten är ett. På övriga linjer har, så vitt jag vet, flygtrafiken fungerat bra. Det är nu viktigt att trafiken tryggas under den övergångsperiod som blir mellan juni och till dess en ny upphandling hinner genomföras. Det är också viktigt att det genomförs en ny upphandling som ger en långsiktigt hållbar lösning. Jag vet att Rikstrafiken prioriterar detta arbete och jag kommer att hålla mig informerad om utvecklingen. Min statssekreterare kallade även till sig Rikstrafikens ledning för att diskutera igenom den uppkomna situationen. Vid dessa diskussioner betonades att regeringen ser allvarligt på situationen samt att det är av största vikt att berörda kommuner och flygplatser involveras i det kommande arbetet. Rikstrafiken ska också fortlöpande rapportera till departementet om utvecklingen. När det gäller nattågstrafiken till och från övre som ska utföras av är jag mindre orolig att en liknande situation skulle uppstå. har haft en betydligt längre förberedelsetid och bolaget har stor vana av att bedriva tågtrafik. Organisationen är också mycket större och kraftfullare än vad som är fallet med DAT. Rikstrafiken är föremål för en mycket ingående granskning. Utöver den sedvanliga granskningen av årsredovisning, uppdrag etcetera, som genomförs har genomfört två särskilda studier av hur Rikstrafiken genomför sina upphandlingar. Rikstrafiken har verkat . Redan i samband med att myndigheten bildades konstaterades att det skulle vara värdefullt med en tidig utvärdering av myndigheten. Det är viktigt med en återkoppling om hur bildandet av myndigheten förlöpte samt hur myndighetens organisation och verksamhet har fungerat inledningsvis. En utvärdering är givetvis även väsentlig för myndigheten själv och kan ge signaler till hur myndigheten kan utveckla sin verksamhet. Det pågår ett förberedande arbete inom i syfte att genomföra en sådan utvärdering under innevarande år.
frs · GQ12391 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:391 om direktverkande elvärme i nyproduktion har frågat mig om jag kommer att ta några initiativ för att snabbt minska elberoendet för uppvärmning av bostäder och lokaler. Genom energipolitiska beslut (bet.2001/02:NU17, rskr.2001/02:317) med anledning av regeringens proposition Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop.2001/02:143) initierades ett nytt femårigt program med åtgärder för effektivare energianvändning, inbegripet en effektiv energianvändning för uppvärmning. Inom detta program har totalt 1000miljoner kronor beräknats för insatser under perioden 2003@2007 kring information och energirådgivning samt för fortsatt upphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. En stödordning för bidrag till marknadsintroduktion bland annat tänkt att kunna användas för att främja en expansion av fjärrvärmenäten behandlas hos den Europeiska kommissionen i enlighet med gällande regler. har även i uppdrag att analysera hur det kommande EG-direktivet om byggnaders energiprestanda kan genomföras i . Direktivet, som beräknas träda i kraft , innehåller bland annat riktlinjer för beräkningsmetodiker avseende byggnaders energiprestanda, tillämpningen av minimikrav på byggnaders energiprestanda och energicertifiering av byggnader. Uppdraget ska redovisas senast den 15februari 2003. När det gäller nya byggnader har regeringen givit i uppdrag att analysera konsekvenserna av ett eventuellt förbud mot uppvärmning med direktel i nya byggnader . Uppdraget ska redovisas . I avvaktan på redovisningen av dessa uppdrag är några ytterligare initiativ inte aktuella.
frs · GQ12392 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:392 om VA-taxor för olika boendeformer har frågat mig om jag kommer att ta några initiativ till att förtydliga lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar så att kommunernas VA-taxor blir rättvisare mellan de olika boendeformerna. gäller att de avgifter som en huvudman för en allmän VA-anläggning tar ut inte får överskrida vad som behövs för att täcka nödvändiga kostnader för anläggningen. Avgiftsskyldigheten ska fördelas mellan fastigheterna på skälig och rättvis grund. Avgift ska utgå enligt taxa som huvudmannen utformar i överensstämmelse med de angivna grunderna. Avgift kan utgå som engångsavgift och som periodiska avgifter. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare att göra en översyn av den lagstiftning som rör allmänna vatten- och avloppsanläggningar. Utredaren ska göra en allmän översyn av VA-lagstiftningen och lämna förslag till de författningsändringar som behövs. Av avsnittet om avgifter i utredningsdirektivet framgår bland annat följande. De avgifter som en huvudman för en allmän VA-anläggning tar ut får inte överskrida vad som behövs för att täcka de nödvändiga kostnaderna för anläggningen. Denna självkostnadsprincip ska fortsätta att gälla. Beträffande vissa kostnader kan det emellertid råda tveksamhet om de är att betrakta som nödvändiga i lagens mening. Det gäller till exempel kostnader för olika miljöförbättrande åtgärder i samband med behandling av dagvatten och annat avloppsvatten. Utredaren bör därför överväga i vilken utsträckning begreppen nödvändiga kostnader behöver klarläggas och preciseras. En förutsättning för att det ska vara möjligt att bedöma om de avgifter en huvudman tar ut överensstämmer med de regler som gäller för avgiftsuttaget är att VA-verksamheten redovisas skild från annan verksamhet som huvudmannen bedriver. Det bör därför övervägas om det bör införas särskilda regler för redovisning av VA-verksamhet. Enligt VA-lagen ska det samlade avgiftsuttaget fördelas mellan fastigheterna på skälig och rättvis grund. Lagen ger visst utrymme för att engångsavgifter för viss eller vissa fastigheter kan bestämmas med hänsyn till de särskilda kostnaderna för den eller de aktuella fastigheterna, så kallad särtaxa. För periodiska avgifter finns vissa möjligheter att besluta om en särskild säsongstaxa. Det bör övervägas om det finns behov av andra regler för användning av sär- och säsongstaxa eller om möjligheterna att använda sådana taxor bör ändras. Vid överväganden om ändrade regler för avgiftsuttaget ska de bostadspolitiska aspekterna beaktas. Utredaren ska enligt uppdraget särskilt uppmärksamma de ekonomiska konsekvenserna för staten, kommuner och enskilda samt de samhällsekonomiska konsekvenserna av sitt förslag. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 1juni 2004. Så snart utredaren lämnat sitt förslag kommer det att på sedvanligt sätt remitteras och beredas inom . Då kommer jag att ha det underlag som jag behöver för att ta ställning till om och i vilken utsträckning det behövs lagändringar för att VA-taxorna ska uppfattas som rättvisa.