ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121097 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1097 om båtregister har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av det låsta läget när det gäller utredningen om ett eventuellt nytt båtregister. Regeringen gav i uppdrag att bland annat utreda de tekniska, juridiska, administrativa och ekonomiska förutsättningarna för ett fritidsbåtsregister. skulle också undersöka i vilken omfattning fritidsbåtar omfattas av ansvarsförsäkring, hur olika försäkringsformer fördelar sig på olika båttyper och förekomsten av olyckor där person- eller sakskada drabbar annan än båtens ägare eller förare. I uppdraget sades också att skulle samråda med , , , båtorganisationer och andra berörda parter och redovisa uppdraget . har emellertid under arbetet med regeringsuppdraget kommit till slutsatsen att det behövs mer utredningstid för att fullgöra regeringsuppdraget. Därför inkom med en begäran om förlängd utredningstid. Regeringen biföll begäran om förlängd utredningstid till . Jag vill inte föregripa utredningens arbete utan avvaktar redovisningen av dess resultat. påstående om att det skulle finnas låsningar i utredningsarbetet känner jag inte till och kan därför inte kommentera.
frs · GQ121098 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1098 om tillsättningar av länspolischefer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisstyrelserna i , och ska ges möjlighet att delta i ett formellt samrådsförfarande i samband med tillsättningar av länspolismästare. De tre polismyndigheterna i , och är avsevärt större än övriga polismyndigheter i landet @ storleksmässigt att jämföra med många centrala förvaltningsmyndigheter @ och därmed också av stor betydelse för polisens verksamhet i övriga landet. Länspolismästarna vid dessa myndigheter tillsätts därför av regeringen enligt ett förfarande som liknar det som gäller för generaldirektörer. Utnämningsmakten är ett viktigt instrument i regeringens styrning av förvaltningsmyndigheterna. Lika lite som det på andra områden förekommer något formellt samråd, inför ett beslut av regeringen om anställning som chef för en förvaltningsmyndighet, ser jag anledning att införa det för de nu aktuella myndigheterna. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder i detta avseende.
frs · GQ121099 · 2003-06-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1099 om , och valfångst de har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att på kommande förhindra valfångst med IWC:s godkännande. har såväl vid mötet då blev medlem av IWC som lämnat in skriftliga protester mot reservation mot valfångstförbudet till sekretariatet och depositarien för IWC. Den svenska protesten har sedan följts av 17 andra länder som lämnat liknande invändningar mot den isländska reservationen. har i bilaterala kontakter med , på såväl tjänstemanna- som på minister- och statsministernivå, tagit upp frågan om den isländska reservationen och planerade valjakten. Jag har personligen uppmanat den isländska valfångstministern att dra tillbaka reservationen mot moratoriet och att fokusera den isländska valforskningen på områden där valar inte behöver avlivas. Jag anser att det är oacceptabelt att bedriva så kallad forskningsjakt som kräver att 250 valar dödas. Vid Internationella valfångstkommissionens möte som hölls i föreslog för övriga bevarandeländer en resolution som fördömde den isländska reservationen och därmed underströk tyngden i de 18 bilaterala protester som lämnats till konventionens depositarie. Bevarandegruppen gjorde den gemensamma bedömningen att det var bättre att bevarandesidan gick fram med skarpt formulerade uttalanden från varje enskilt land i stället för att lägga fram en formell resolution. avgav därefter ett skriftligt öppningsanförande där stark kritik riktades mot för dess planer på forskningsinriktad valjakt och reservationen mot valfångstförbudet. betonade att reservationen enligt vår uppfattning strider mot konventionens mål och syfte och att reservationen därmed inte är tillåten enligt internationell traktaträtt. var vidare en av initiativtagarna till att lägga fram en resolution mot den föreslagna isländska och japanska så kallade forskningsjakten. Mötet får betraktas som en framgång för bevarandesidan. En av de viktigaste framstegen är beslutet att inrätta en bevarandekommitté efter förslag från bland andra och . Från svensk sida kommer vi nu aktivt engagera oss i kommitténs arbete för att stärka bevarandet av världens valpopulationer och fortsätta att verka för en reviderad förvaltningsplan i syfte att få all valfångst under IWC:s direkta kontroll. Vi kommer även fortsätta den bilaterala dialogen med på olika nivåer i syfte att påverka dem att inte påbörja valfångst så länge IWC:s moratorium mot valfångst gäller och förmå dem att dra tillbaka sina planer på så kallad forskningsjakt.
frs · GQ121100 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1100 om och de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillförsäkra att sjöräddningsinsatser inte behöver upphöra på grund av fartygsbrist . Jag vill inledningsvis understryka att bedriver en värdefull verksamhet som bidragit till att rädda många liv på våra svenska vatten. Av avgiftsförordningen (1992:191) följer att en myndighets avgifter för att tillhandahålla vissa varor och tjänster ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. För Försvarsmakten gäller även förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. I den nya förordningen framgår bland annat att full kostnadstäckning ska uppnås om stödet inte lämnas till en annan statlig myndighet. Kravet på full kostnadstäckning omfattar därför även Försvarsmaktens tillhandahållande av fartyg för sådan verksamhet som bedriver. Regeringen har beslutat att utan full kostnadstäckning fick låna upp till 13 båtar av Försvarsmakten fram till och med . Anledningen till att detta undantag beviljats var att regeringen ville ge en möjlighet att diskutera ersättning med mera med den sjöräddningsansvariga myndigheten, . Regeringen bedömde att var en lämplig tid för detta. I ett beslut avslog regeringen en framställning från om förlängning av undantaget från full kostnadstäckning. I ett beslut avslog regeringen framställningar från Länsstyrelserna i , och om ändring av beslutet . ansvarar för att det finns tillräckligt med enheter för att kunna uppnå de sjöräddningsmål som regering och riksdag ställer. ska således bedöma om det finns ett behov av de insatser som kan bidra med. I beslutet förklarade regeringen att om det föreligger en risk att målen inte kan uppnås utan det stöd som kan ge ska vidta åtgärder för att avhjälpa problemet. Regeringens ställningstagande att inte medge ett förlängt undantag från bestämmelserna i avgiftsförordningen och förordningen om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet avseende full kostnadstäckning innebär inte ett ställningstagande avseende behovet av verksamhet. Det är uppgift att avgöra behovet av verksamhet. Regeringen förutsätter att som ännu återstår till undantaget löper ut fullgör denna uppgift. Regeringen kommer att noggrant följa frågan. Regeringen avser i övrigt inte att vidta några åtgärder.
frs · GQ121101 · 2003-06-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1101 om regeringsplanet har frågat mig om jag avser att vidtaga några åtgärder för att förändra avtalet mellan regeringen och Försvarsmakten om statsflyget så att Försvarsmakten inte åsamkas extra utgifter. Jag vill först erinra om att det inte finns något avtal mellan regeringen och Försvarsmakten om statsflyget. Statsflygets verksamhet regleras i statsflygförordningen (1999:1354). Regeringens beslut om statsflygförordningen föregicks av ett ingående utredningsarbete genom . redovisade utredningen sitt betänkande Användningen av vissa statsflygplan m.m. (SOU 1998:81). Utredningen skulle bland annat utreda omfattningen av och villkoren för användningen av de flygplan staten har för ändamålet och lämna förslag om hur behovet av flygtransporter för regeringen bör tillgodoses . Betänkandet remitterades till bland annat Försvarsmakten och samtliga riksdagspartier. Inget riksdagsparti framförde invändningar mot den föreslagna ordningen. Statsflygförordningen reglerar användningen av de flygplan som staten har anskaffat för statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor. Försvarsmakten ska svara för driften av statsflygets flygplan och samordna beställningar av flygningar. För varje flygning ska det finns en handling som visar bland annat vem beställaren av flygningen är, dagen för flygningen, destinationen, ändamålet med resan och vilken ersättning för flygtransportkostnader och upphandling som beställaren ska betala till Försvarsmakten. Vidare anges i förordningen att beställaren ska ersätta Försvarsmakten för bland annat flygtransportkostnader, upphandling samt kostnader när en beställning återtas. Härutöver vill jag nämna att statsflyget omfattar två jetflygplan Gulfstream IV. Denna flygtimkostnad prisomräknas . Enligt min mening är statsflygförordningen tillräcklig och jag avser inte att föreslå regeringen att ändra den.
frs · GQ121102 · 2003-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1102 om moms på folkbildning har frågat statsrådet om det är hennes avsikt att verka för att stoppa ett utredningsförslag rörande bland annat ideella föreningars mervärdesskattesituation eftersom det, enligt uppfattning, skulle innebära begränsningar för folkbildningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan har ställts mot bakgrund av förslag som lagts fram i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) och jag vill först betona att utredningen inte föreslagit att det generella undantaget från mervärdesbeskattning för folkbildning som tillhandahålls av studieförbund ska tas bort. Det utredningen däremot har föreslagit är att undantaget inte ska gälla sådan folkbildning som även andra än studieförbund, föreningar och trossamfund normalt tillhandahåller. Skälet till utredningens ställningstagande är att ett bibehållet undantag för studieförbund respektive ideella föreningar och trossamfund skulle kunna innebära konkurrensproblem för privata näringsidkare. Utredningen omnämner särskilt musik-, dans- och språksektorerna. Utredningens betänkande har remitterats till ett stort antal remissinstanser. Remisstiden har löpt ut. De områden som kan komma att beröras av en förändrad beskattningssituation kommer att analyseras närmare. Jag är därför inte beredd att nu under pågående beredning uttala mig i fråga om folkbildningens framtida mervärdesskattesituation.
frs · GQ121103 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1103 om delat barnbidrag har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en förändring av regelverket för barnbidrag till föräldrar med delad vårdnad när barnen bor lika mycket hos båda föräldrarna. Min och regeringens grundläggande inställning är den att föräldrar alltid har ett gemensamt ansvar för sina barns välfärd. Detta bör gälla oavsett om föräldrarna sammanbor eller inte. Det är också den uppfattning som är lagfäst enligt . Vid gemensam vårdnad av ett barn förutsätts föräldrarna enas om alla frågor av vikt som rör barnet. I barnbidragslagen §4 står att rätten att uppbära barnbidrag för ett barn tillkommer, där barnet står under föräldrarnas gemensamma vårdnad, barnets moder eller, om föräldrarna gjort anmälan härom, till barnets fader. Det finns alltså möjlighet för föräldrarna att komma överens om, till vem barnbidraget ska betalas ut. Jag anser att de nuvarande bestämmelserna erbjuder en bra grund för föräldrarna att göra upp mellan sig om sitt gemensamma ansvar. Jag är också medveten om att barnfamiljernas levnadsförhållanden har ändrats över tiden. Familjebildningen ser annorlunda ut än . Det är en självklar ambition att modernisera socialförsäkringslagstiftningen och anpassa den till den verklighet vi lever i. Jag är beredd att pröva frågan om en könsneutral lagstiftning i detta avseende och då även noga överväga vilka konsekvenser ett delat barnbidrag till barnets vårdnadshavare vid barnets födelse skulle ge för barnet. Frågan om separerade föräldrar med barn som bor växelvis hos föräldrarna bör få möjlighet att dela på barnbidraget aktualiseras i det sammanhanget. Ur jämställdhetssynpunkt bör emellertid föräldrarna behandlas likvärdigt inte bara efter en separation utan ifrån allra första början. Barnets bästa måste dock vara den självklara utgångspunkten för eventuella ställningstaganden.
frs · GQ121104 · 2003-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1104 om bidrag till sociala verksamhet har frågat socialminister om vilka åtgärder han är beredd att vidta för att ändra de regler som styr så att även kan få del av dessa bidrag till sin sociala verksamhet. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Det nuvarande statsbidragssystemet för frivilliga organisationer på det sociala området regleras i förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området och har tillämpats . Regeringen har i regleringsbrevet givit i uppdrag att utvärdera tillämpningen av förordningen sedan ikraftträdandet och lämna förslag till eventuella förändringar om intentionerna med bidragen inte uppfylls. har redovisat uppdraget till regeringen och där föreslagit att regeringen överväger möjligheterna att förändra regelsystemet så att fler organisationer blir berättigade att söka medel. säger också att utan avsevärt större anslagsram medför en "öppning" av systemet att ett flertal av de organisationer som får bidrag skulle komma att få vidkännas betydande neddragningar. Detta är enligt inte acceptabelt då verksamheterna i många fall skulle komma att äventyras. utvärdering av tillämpningen av nuvarande regelsystem och förslag till förändringar har överlämnats till regeringen och bereds inom . Innan denna beredning är färdig är jag inte beredd att redovisa vilka åtgärder jag ämnar vidta. Jag anser emellertid att staten också i fortsättningen bör ställa krav på en demokratisk struktur. Det är rimligt att kräva att medborgarna har en möjlighet att engagera sig i och utöva inflytande över de organisationer som får organisationsbidrag av skattemedel.
frs · GQ121105 · 2003-06-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1105 om lokalradions organisation har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställa att en radio och TV i allmänhetens tjänst också har en decentraliserad organisation och ett starkt lokalt inflytande. () är ett självständigt företag som självt väljer hur programverksamheten ska utformas och organiseras för att företaget ska kunna leva upp till de villkor som ställs i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Regeringen varken kan eller vill lägga sig i den löpande verksamheten eller på förhand uttala sig om planerade organisationsförändringar eller reformer. Däremot finns det i det av regeringen meddelade sändningstillståndet generella krav på att SR:s program ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos landets befolkning. Programutbudet ska också spegla hela landet. I de anslagsvillkor som regeringen meddelat 2003 anges att SR för att kunna spegla olika delar av landet och uppnå mångfald ska ha en decentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på lokal nivå. lever upp till de villkor som ställs på verksamheten följs upp då SR redovisar årets verksamhet i public service-redovisningen som skickas in till regeringen och och TV. Inför varje ny tillståndsperiod sker en bred översyn av radio och TV i allmänhetens tjänst. I enlighet med avsiktsförklaringen i propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 (prop. 2000/01:94) har regeringen för avsikt att tillsätta en parlamentarisk kommitté som ska göra en samlad översyn av public service-uppdraget. Direktiven för utredningen ska tas fram efter samråd med partier. Arbetet med att ta fram direktiv till utredningsarbetet i en bred parlamentarisk kommitté har inletts.
frs · GQ121106 · 2003-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1106 om registrering av partnerskap på ambassader har frågat mig när jag avser att rikta en formell förfrågan om godkännande av partnerskapsförrättningar på den svenska ambassaden till samtliga värdländer för ambassader som har behörighet att förrätta borgerliga vigslar. Jag sade redan i en interpellationsdebatt i att jag ser det som ett starkt svenskt intresse att vigselförrättare vid svenska utlandsmyndigheter också har bemyndigande att förrätta registrering av partnerskap. På den punkten är jag och eniga. Jag kan alltså bekräfta att utrikesförvaltningen genom alla våra ambassader, där vanlig vigsel kan förrättas, redan undersökt förutsättningarna i värdländerna för partnerskapsförrättning. Det är en grundläggande regel i det diplomatiska umgänget stater emellan att respektera värdlandets lagar. Det är väl känt att vissa stater starkt motsätter sig förrättningar av det slag vi talar om och har lagar som inte tillåter dem. I en del länder har inställningen varit att registrering av partnerskap skulle betraktas som en legalisering av en kriminell handling, i andra länder har inställningen varit att registrering av partnerskap är olaglig eller på annat sätt strider mot rättsordningen eller familjerättslagstiftningen. Vissa länder har ännu inte lämnat något svar. Alla ambassader som redan har vanligt vigselbemyndigande har dock verkat för acceptans av registrering av partnerskap. har härefter ställt en formell förfrågan om godkännande av registering av partnerskap till de länder där detta varit möjligt. har tre länder lämnat formellt svar om att man inte har någon invändning mot registrering av partnerskap, och vi undersöker vidare om och när ytterligare länder kan lämna motsvarande besked.
frs · GQ121110 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1110 om Miogruppens arbete har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att uppmuntra Miogruppens arbete för att förebygga barnmisshandel. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Miogruppen inom har gjort ett bra arbete när den på eget initiativ har tagit fram en metod för att bli bättre på att upptäcka misshandel av barn inom kliniken. Regeringen har i proposition 2002/03:53 Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. uttalat att den metoden kan tjäna som vägledning även för andra verksamheter inom hälso- och sjukvård för barn. Regeringen har arbetat för att stärka skyddet för barn i utsatta situationer. Kommittén mot barnmisshandel lämnade i sitt slutbetänkande (SOU 2001:72) ett antal förslag som ligger till grund för de lagändringar som fattat beslut om och som träder i kraft . Bland annat kommer anmälningsskyldigheten enligt socialtjänstlagen att omfatta nya grupper av personal som på olika sätt kan få vetskap om barn som riskerar att fara illa, till exempel personal inom kriminalvården och inom vissa rättspsykiatriska verksamheter. Samverkansansvaret blir tydligare och en ny straffskärpningsgrund införs i . kommer att få ett antal uppdrag för att förbättra skyddet för barn, till exempel ska styrelsen tillsammans med Myndigheten för skolutveckling och ta fram en strategi för samverkan i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa. Här kommer sannolikt erfarenheter från Miogruppen att kunna tas till vara på ett konstruktivt sätt. Regeringen fattade beslut om direktiv till en utredning med uppgift att ta fram underlag till en handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Också i det arbetet kan Miogruppens erfarenheter bli värdefulla. bereds också om barnkompetens inom hälso- och sjukvården inom . I sammanhanget är det självfallet angeläget att ta till vara goda exempel, såsom Miogruppens arbete, när det gäller ökad barnkompetens. Jag välkomnar det slag av arbete som gruppen tagit initiativ till med utgångspunkt i sina professionella kunskaper och hoppas att deras erfarenheter kommer att spridas till andra verksamheter.
frs · GQ121111 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1111 om reformering av tingsrättsorganisationen har frågat mig om jag avser att överväga en omprövning av tingsrättsorganisationen med utgångspunkt från den argumentation som förs i den skriftliga frågan. Bakgrunden till frågan är att regeringen i skrivelsen Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen (skr. 2002/03:126) gör bedömningen att Handens och tingsrätter bör läggas samman till en ny tingsrätt med kansliort i kommun. Regeringen beslutade att överlämna nämnda skrivelse till . Skrivelsen kommer att behandlas av efter sommaruppehållet. De argument som anförs i den skriftliga frågan framfördes till mig inför regeringens ställningstagande och har beaktats vid utarbetandet av skrivelsen. Det finns därför inte anledning att nu ompröva nämnda ställningstagande. Jag vill inte heller föregripa behandling av skrivelsen.
frs · GQ121112 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1112 om fler studerande bland nämndemännen har frågat mig vad jag avser att göra för att nämndemannauppdraget ska bli mer attraktivt för unga studerande. Jag vill inledningsvis framhålla att jag delar uppfattning att det är angeläget att alla samhällsgrupper finns representerade bland nämndemännen och att nämndemannakåren återspeglar befolkningens sammansättning. I betänkandet Framtidens nämndemän, SOU 2002:61, föreslår en rad förändringar som syftar till att nå en mer allsidig rekrytering av nämndemän, bland annat genom inrättande av en så kallad fri kvot. tar särskilt upp frågan om ersättningen till nämndemän. Det kan konstateras att nämndemännens ekonomiska villkor har förbättrats . får exempelvis nämndemän full ersättning för förlorad arbetsinkomst. Ersättning utgår dock endast för den del av beloppet som överstiger grundarvodet på . Till skillnad från de yrkesarbetande nämndemännen får således nämndemän som är studerande eller pensionärer alltid arvode. föreslår dessutom omfattande förändringar avseende ersättningen till nämndemän. Betänkandet bereds inom . För att säkerställa en allsidig sammansättning av nämndemannakåren och för att engagera flera medborgare som nämndemän måste ersättningssystemet utformas på ett sätt som inte motverkar rekrytering. Ersättningen måste återspegla att uppdraget som nämndeman är ett lekmannauppdrag. Man kan därför inte @ som gör @ jämställa ersättningen till nämndemän med minimilönen för kommunalanställda.
frs · GQ121113 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1113 om partnerskaps- och vigselförrättare har frågat mig när jag kommer att föreslå att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. Som säger gav regeringen i regleringsbrevet för länsstyrelserna i uppdrag att undersöka tillgången på partnerskapsförrättare och att vid behov på lämpligt sätt verka för att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. Tanken var att i samband med propositionen om ny sambolag återkomma till med en redovisning av hur läget ser ut och vilka åtgärder länsstyrelserna vidtagit. I stället för att koncentrera arbetet mot en sådan redovisning valde jag dock att ta initiativ till en lagändring. Arbete som syftar till att göra partnerskapsförrättare och vigselförrättare till ett gemensamt uppdrag har påbörjats. Jag räknar med att en departementspromemoria om bland annat denna fråga ska kunna remitteras .