frs · GR12209 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:209 om mässlingsvaccination har frågat om vilka åtgärder som han avser att vidta beträffande mässlingsvaccination. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ansvarar för frågor som rör de nationella vaccinationsprogrammen. Det faller därför på mitt bord att besvara frågan. Vaccination mot mässling, påssjuka och röda hund (MPR) är en av de vaccinationer som inom ramen för det nationella vaccinationsprogrammet erbjuds alla barn inom barnhälsovård och skola. Vaccinet ges normalt vid 18 månaders och . Fram tills att det kombinerade mässlings-, påssjuke- och röda hundvaccinet introducerades var de tre sjukdomarna vanliga. Därefter sjönk andelen rapporterade fall inom loppet av . , efter att MPR-vaccinationen infördes, är alla tre sjukdomarna ovanliga, men sjukdomsutbrott förekommer fortfarande bland ovaccinerade individer i alla åldrar. För att sjukdomarna inte ska få fäste i befolkningen krävs att 90@95% är immuna, antingen genom vaccination eller efter genomgången naturlig infektion. Om vi minskar eller upphör med vaccinerandet kommer sjukdomarna att återkomma i allt större omfattning. Att upprätthålla vaccinationsprogrammet fast sjukdomarna just nu inte är aktuella är därför en stor utmaning. Frågan om huruvida mässlingsviruset i MPR-vaccinet kan orsaka kronisk tarmsjukdom och autism väcktes av en engelsk forskargrupp. Hypotesen om ett samband mellan mässlingsvirus och tarmsjukdom väckte stort vetenskapligt och medialt intresse och ledde till ett antal experimentella och epidemiologiska studier som inte kunde bekräfta den. I , och har det gjorts stora epidemiologiska studier där man har jämfört förekomsten av autism före och efter införandet av MPR-vaccination i respektive land. Inte i någon studie har man hittat något samband mellan vaccinationen och utveckling av autism. Den omfattande debatten har lett till att det skett en minskning av vaccinationstäckningen av vaccin mot mässling, påssjuka och röda hund i landet. Vaccinationsstatistiken för tyder emellertid på att den nedåtgående trenden brutits och att täckningsgraden åter stiger. Föräldrar verkar dessutom välja att vaccinera barnen vid en något högre ålder. Barn, som tillhör den tidigare dåligt vaccinerade årskullen, har i många fall blivit vaccinerade . Det förekommer dock ett hundratal kommuner där täckningen fallit , vilket gör att risken för utbrott av dessa sjukdomar ökar drastiskt. Det är nödvändigt att både sakligt och tydligt möta den oro som finns inför vaccinering. Det är viktigt att föräldrar själva kan fatta beslut om vaccinering av sina barn utifrån goda kunskaper om vaccination. Det är därför viktigt att läkare och sjuksköterskor på vårdcentraler och i skolan diskuterar med föräldrarna om fördelar och nackdelar med vaccination. Föräldrar måste få reda på de risker som finns med att inte vaccinera sina barn som man självfallet ska acceptera att vaccination är frivillig och att föräldrarna tar ställning för sina barns räkning. Minskningen av vaccinationstäckningen har lett till en rad åtgärder såväl av de ansvariga nationella myndigheterna som av landsting och kommuner. På nationell nivå har bland annat tagit fram en kunskapsöversikt, Vaccination av barn, som innehåller svar på vanliga frågor om säkerhet och effekter av vaccinerna i det nationella vaccinationsprogrammet. Underlaget är främst avsett för personal inom barnhälsovården, som vägledning i det dagliga arbetet, men kan självfallet användas av föräldrar och andra intresserade. På liknande sätt arbetar genom sin hemsida, tidningen och via andra medier mycket aktivt med att sprida information om säkerhet och effekter av vaccinerna i det nationella vaccinationsprogrammet. Sammantaget kommer det även fortsättningsvis att krävas aktiva insatser för att de nationella vaccinationsprogrammen ska kunna upprätthållas och för att föräldrar själva ska kunna fatta beslut om vaccinering av sina barn utifrån goda kunskaper om vaccination. De åtgärder som vidtagits av bland annat och visar emellertid att ett mycket aktivt arbete pågår för att förmedla korrekta upplysningar till hälso- och sjukvårdspersonal och föräldrar. ser jag därför inga skäl att vidta några ytterligare åtgärder.