frs · GQ12742 · 2003-04-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:742 om minskat intresse för högre studier har frågat finansministern vad han avser att göra för att det ska löna sig bättre att studera. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara denna fråga. har sett en SCB-undersökning som visar ett krympande intresse för högre studier och ser detta som ett allvarligt hot mot framtida tillväxt och välfärd. SCB:s enkätundersökning är intressant och den visar att intresset för högskolestudier ökade relativt kraftigt mellan 1995/96 och 1997/98 för att därefter långsamt minska fram /03. Variationen mellan åren är liten och 1995/96 är det av avgångsklassen i gymnasieskolan som planerar att börja läsa vid högskolan och 2002/03 är det . Det kan finnas många olika orsaker till förändringarna och det är möjligt att många av gymnasisterna ändrar sin inställning när de lämnat gymnasiet. Den faktiska övergångsfrekvensen mellan gymnasieskola och högskola redovisas i samma rapport och den har ökat oavsett om man ser på övergången inom ett eller . Exempelvis har övergången ökat från mellan 1989/90 och 1998/99. Också antalet högskolenybörjare har ökat och uppgick /02 till över 78000 och fortsatte att öka . Antalet studerande var 2001/02 fler än 350000 personer, det är 130000 fler än . Med detta vill jag säga att det krävs mer underlag för att dra slutsatser om framtid och välfärd. På är jag övertygad om att behovet av välutbildade personer på arbetsmarknaden också kommer att avspegla sig i en ökning av gymnasisternas intresse för högre utbildning. Enligt lönar det sig dåligt att studera. Jag håller med om att det är viktigt för samhällsutvecklingen att utbildning lönar sig för individen. Jag håller dock inte med om att det lönar sig dåligt att studera i . Lönestatistiken visar på klara löneskillnader mellan låg- och högutbildade, med högre lön för dem som har högre utbildning. Arbetslöshetsstatistiken visar på lägre andel arbetslösa för dem som har högre utbildning än för dem som har lägre utbildning. visade också att svenska studenter står sig väl i en internationell jämförelse och att den sammanvägda ekonomiska avkastningen för en högskoleutbildning är högre än i länder som , och . Generösa studiemedel och en avgiftsfri högskoleutbildning bidrar starkt till det. I länder som och är avkastningen marginellt bättre än i , men den försämras kraftigt av avgifter för utbildningen och sämre subventioner av annat slag. I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) anges regeringens långsiktiga mål att av en årskull ska ha påbörjat högskolestudier . föreslår regeringen en rad åtgärder för att främja och bredda rekryteringen. I enlighet härmed har lärosätenas ansvar för detta förts in i högskolelagen. En delegation har inrättats för att stimulera rekryteringsaktiviteter vid universitet och högskolor och har anvisats för detta ändamål 2002@2004. Universitet och högskolor ska i årsredovisningarna ange vilka åtgärder man vidtagit för att stimulera ungdomar att välja högre utbildning och vilka åtgärder man vidtagit med anledning av upprättade handlingsplaner för att aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Nyckeltal utvecklas av tillsammans med universitet och högskolor för att möjliggöra en uppföljning av resultatet av arbetet med breddad rekrytering. Basårsutbildningar bildas för nya grupper och högskoleintroducerande utbildningar i samarbete mellan högskolan och den kommunala vuxenutbildningen så kallade collegeutbildningar skapas. Det faktum att över hälften av alla studenter, mer än 150000 personer, nu kommer från hem utan akademisk bakgrund visar att högskolan kan vara ett betydelsefullt instrument för social förändring och att insatser för att minska den sociala snedrekryteringen ger resultat.