ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12236 · 2003-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:236 om asylsökande från har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla regelverket och påskynda handläggningen för asylsökande från och de övriga, tidigare . När det gäller asylsökande från före detta vill jag peka på att flertalet av dessa saknar identitetshandlingar vid ansökningstillfället och att saknar passhandling. Detta försvårar utredningen av asylärendena och medför att handläggningstiderna förlängs avsevärt. Vad gäller de ärenden rörande personer från som hänvisar till i sin fråga och som har överlämnat till regeringen för avgörande, kan jag meddela att beslut kommer att fattas . Några andra åtgärder för att påskynda handläggningen av de enskilda ärendena som tas upp i frågan, kan jag inte vidta.
frs · GR12237 · 2003-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:237 om rätt till skydd vid flykt från väpnad konflikt eller miljökatastrof har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska bli praktiskt möjligt att bevilja skydd åt dem som flyr från väpnad konflikt eller miljökatastrof. En utlänning som behöver skydd i kan få det med stöd av 3kap. 2§ utlänningslagen, om han är flykting, och som skyddsbehövande i övrigt enligt 3kap. 3§ första stycket1 utlänningslagen. En individuell bedömning av risken för förföljelse i den mening som avses i 3kap. 2§ utlänningslagen görs i varje enskilt fall. För att en person ska kunna anses som flykting ska förföljelsen dels drabba honom eller henne personligen och dels vara av en viss intensitet. Detta gäller oavsett om förföljelsen utgår från hemlandets myndigheter eller om myndigheterna inte kan antas bereda trygghet från förföljelse från enskilda. Vidare ges i 3kap. 3§ första stycket1 skydd för personer som löper risk att straffas med döden eller att utsättas för tortyr eller liknande behandling. Bägge bestämmelserna kan aktualiseras också i situationer där det råder en väpnad konflikt eller miljökatastrof. Bestämmelsen i 3kap. 3§ första stycket2 utlänningslagen ger ett kompletterande skydd om det råder en yttre eller inre väpnad konflikt i hemlandet och är avsedd att ge ett kollektivt skydd. För att bestämmelsen ska vara tillämplig krävs bland annat att konflikten har sådan intensitet i den region som den sökande kommer från att det framstår som otänkbart att återsända honom eller henne dit, som de praktiska möjligheterna att sända någon till en annan del av landet är obefintliga, se proposition 1996/97:25 s.99. Vid prövningen måste man alltså ta ställning till det så kallade inre flyktalternativet. Det är riktigt att denna bestämmelse tillämpats endast i begränsad omfattning, vilket sammanhänger med möjligheten att ge skydd med stöd av de två andra ovan nämnda bestämmelserna. Som svar på frågan om vilken åtgärd jag avser att vidta för att vidga tillämpningsområdet för 3kap. 3§ första stycket2 utlänningslagen vill jag påminna om att regeringen endast kan påverka praxis på utlänningsrättens område om utlänningsmyndigheterna med stöd av utlänningslagen överlämnar enskilda ärenden till regeringen för avgörande. I detta sammanhang vill jag erinra om att regeringen har att ta ställning till ett antal ärenden där frågan om skydd på grund av väpnad konflikt har väckts. Regeringen kommer att fatta beslut i dessa ärenden . Jag har fullt förtroende för utlänningsmyndigheternas förmåga att tillämpa lagstiftningen och har inte för avsikt att vidta några särskilda lagstiftningsåtgärder med anledning av fråga.
frs · GR12238 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:238 om rennäringen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av situationen på renköttsmarknaden i syfte att stärka rennäringen. Renköttsmarknaden i , och utgör i princip en gemensam marknad. Avräkningspriserna i de tre länderna är i stort sett desamma. av stigande avräkningspriser sjönk priset i förra slaktsäsongen med 4:60kr till 37:10kr per kilo exklusive moms och prisstöd. Det är naturligt att priset på renkött varierar med tillgång och efterfrågan. Under denna höst har aktörerna på renköttsmarknaden varit något avvaktande och prisnivån har legat på omkring 35kr per kilo. Jag är emellertid övertygad om att marknaden kommer att stabilisera sig och att renägarna kommer att få avsättning för renköttet. Någon kris är det inte fråga om. En viktig förutsättning för en fungerande renköttsmarknad med bra avräkningspriser är marknadsföringsåtgärder. Av det statliga pristillägg som lämnas avsätts 50öre per kilo för sådana åtgärder. presenterade på flera orter i sin nya marknadsföring av renkött, Renpremiär, och ett nytt varumärke för renkött. Jag är övertygad om att denna marknadsföring kommer att få positiva effekter för renköttsmarknaden.
frs · GR12240 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:240 om maxtaxa i barnomsorgen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika att centralstyrningen av avgiftssättningen inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen inte innebär minskade resurser för dem som bedriver barnomsorgen. Maxtaxereformen har inneburit en avsevärd ekonomisk förstärkning för de flesta barnfamiljer. Avgifterna har sänkts och kommunerna kompenseras för detta med mer än . Ett tak för avgifterna innebär också att ekonomiska förbättringar för barnfamiljerna inte riskerar att gå dem förbi på grund av höjda barnomsorgstaxor. har kvaliteten i verksamheten värnats genom ett särskilt statsbidrag om till kvalitetssäkrande åtgärder. För regeringen är det viktigt att avgifterna i barnomsorgen ligger på en låg och rättvis nivå för alla barnfamiljer. En anledning till att införa maxtaxa var att komma till rätta med de alltför stora skillnaderna i kommunernas barnomsorgsavgifter. En effekt av maxtaxan har också blivit att avgifterna sänkts och blivit mer lika över landet. Inom ramen för den frivilliga maxtaxan finns ett stort utrymme för den enskilda kommunen att föra en egen avgiftspolitik och själv besluta om avgiftssättning. Närmare 200 kommuner använder denna möjlighet med egna bestämmelser om antalet betalmånader, tidsrelatering och avgiftsreducering när barnet är sjukt. I budgetpropositionen föreslår regeringen i syfte att begränsa statens utgifter att de högsta avgifterna i maxtaxan höjs. Hushåll med en inkomst understigande 38000kr berörs inte av förslaget. För landets samtliga kommuner innebär det att avgifterna i barnomsorgen kan höjas med som statsbidraget minskas med motsvarande belopp till . Statsbidraget till kvalitetssäkrande åtgärder om påverkas inte av förslaget. Preliminära beräkningar för visar att statsbidraget för maxtaxan minskar med ca 196000kr till som kommunen kan öka sina avgiftsinkomster. Kommunens ekonomi påverkas således avsevärt mindre än med de 350000kr som hävdar. Regeringen följer noga utvecklingen av reformen Maxtaxa och allmän förskola med mera. Därutöver kommer regeringen att fortsätta att prioritera kvaliteten i förskolan. Det gör vi på många sätt. En viktig satsning blir att införa ett riktat statligt bidrag till kommunerna för att anställa 6000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan. Då kan personaltätheten öka och barngrupperna bli mindre. Satsningen ska ske successivt och i den takt som ekonomin tillåter.
frs · GR12241 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:241 om barngruppernas storlek har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att snabbt få ned gruppstorlekarna och öka personaltätheten inom förskola och skolbarnsomsorg. Av lägesbedömning framgår att gruppstorlekarna i förskolan, som ökade under större delen av , stabiliserats till i genomsnitt drygt 17 barn per grupp. Införandet av maxtaxan har inte inneburit någon förändring därvidlag, trots att antalet barn som fick del av förskolan ökade med drygt 18000 barn. Den genomsnittliga gruppstorleken är oförändrad, liksom spridningen av gruppstorlekar mellan och inom kommunerna. I fritidshemmen fortsätter dock ökningen av barngruppernas storlek. De särskilda medlen för personalförstärkning i skolan kan också användas för fritidshemmen. har dock kommunerna i hög utsträckning prioriterat skolan. En mycket liten andel av dessa medel har gått till fritidshemmens verksamhet. användes av det årliga statsbidraget på 500 miljoner för kvalitetssäkrande åtgärder i samband med maxtaxan, till personalförstärkningar och till kompetenshöjande åtgärder. Dessa medel har sannolikt bidragit till att maxtaxan inte lett till några kvalitetsförsämringar i förskolan, vilket också var avsikten. För att ytterligare förstärka personalsituationen avser regeringen att införa det riktade statliga bidraget till kommunerna för att kunna anställa 6000 nya förskollärare, barnskötare eller annan personal i förskolan, som tidigare aviserats. Då kan personaltätheten öka och barngrupperna bli mindre. I enlighet med årets regeringsförklaring ska satsningen inledas 2005. Satsningen ska ske successivt och i den takt som ekonomin tillåter. Resultat från en nationell utvärdering av förskolan som gjort, vilken redovisas , visar att det främst är ekonomiska prioriteringar som avgör barngruppernas storlek. Faktorer som personalens kompetens, upptagningsområdets karaktär och pedagogiska mål och ambitioner uppges ha mindre betydelse. Mot denna bakgrund är det särskilt angeläget att det ställs krav på att förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen kvalitetsredovisas. har fått regeringens uppdrag att utreda och utveckla systemet för kvalitetsredovisningar i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och utveckla enhetliga resultatmått. Därmed kan jämförelser mellan verksamheter och kommuner göras och ett lokalt kvalitetsutvecklingsarbete stödjas. kommer dessutom att få ett uppdrag att utarbeta allmänna råd för förskolans kvalitet, som ett komplement till kvalitetsredovisningen. Dessa ska vara baserade på forskning och beprövad erfarenhet och vara utformade så att de kan utgöra stöd för beslutsfattare på lokal nivå.
frs · GR12242 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:242 om kompensationsåtaganden vid större civil-militära materielaffärer har frågat mig vilka åtgärder jag som försvarsminister avser att vidta för att kompensationsåtaganden, alternativt så kallad kvittning, i görligaste mån tillämpas vid upphandling av gemensamt radiokommunikationssystem () respektive vid upphandling av nya flygplan till . Upphandlingar av försvarsmateriel kan normalt genomföras på ett sätt som tillgodoser för väsentliga säkerhetsintressen. Enligt regeringsbeslut kan bland annat i sådana fall krav på kompensationsåtaganden ställas i upphandlingen om utländska leverantörer väljs. I de fall som upphandlingen rör annan materiel som främst har civil användning och därmed inte är avsedd speciellt för militära ändamål ska så kallade EG-rättsliga principer tillämpas fullt ut. Detta innebär att upphandlingen ska genomföras som en ren konkurrensupphandling, och därmed utan möjlighet till krav på kompensationsåtaganden. De upphandlingar som tar upp genomförs av på uppdrag av respektive . Dessa system har främst eller uteslutande civil användning. Därmed torde dessa upphandlingar genomföras i full konkurrens, utan möjlighet till krav på kompensationsåtaganden. Inte heller kan krav på kvittningsförfarande ställas på myndigheterna i leverantörens land. skulle dock kunna bistå inhemsk försvarsindustri genom att ställa affärerna till den svenska försvarsindustrins förfogande som avräkning mot deras åtagande i leverantörens land. Det är då upp till det mottagande landets myndigheter att godta att svenska företag använder sig av aktuell affär. Det ankommer således på att överväga om aktuella affärer kan ställas till inhemsk försvarsindustris förfogande som avräkning mot deras åtagande i leverantörens land. Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar ställer nya krav på utvecklade samfunktioner inom totalförsvaret. Till detta måste vi också beakta behovet av att skapa gynnsamma förutsättningar för vår inhemska försvarsindustri i den kontinuerliga omstruktureringen av försvarsindustrin i och , samt väga in bedömningen av behov av framtida inhemsk försvarsindustriell kompetens, bland annat genom internationell samverkan. Jag har uppmärksammat de problem och det behov som tar upp. Jag håller på att undersöka om det går att finna några lösningar som medger att sådana hänsyn kan tas @ att behov av industriell konkurrensförmåga kan utvecklas även vid den här typen av anskaffning.
frs · GR12243 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:243 om försäljning av droger på Internet har frågat justitieministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att nya droger inte ska kunna fortsätta att säljas på Internet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. När det gäller försäljning av varianter av narkotiska preparat som har en annan kemisk struktur än originalet, men ändå behåller samma verkningar, så är det så som jag svarade på en fråga från , att vi har ett väl fungerande system i vilket gör att vi snabbt kan narkotikaklassa nya ämnen när dessa dyker upp på narkotikamarknaden. När det gäller Internet som marknadsplats för narkotikaförsäljning så har en arbetsgrupp inom , med stöd från den narkotikapolitiske samordnaren, presenterat en särskild rapport om narkotikabrottslighet på Internet. I den rapporten finns en rad förslag till åtgärder som bland annat syftar till att öka den upplevda risken för upptäckt samt att förbättra identifiering och lagföring av personer som använder Internet för brottsliga ändamål. Dessa förslag kommer i första läget att hanteras vidare inom ramen för .
frs · GR12244 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:244 om ansvarsförhållandena inom Systembolaget har frågat om jag med anledning av en omfattande muthärva på avser att vidta åtgärder för att belysa ansvarsförhållandena inom Systembolaget. De händelser rörande otillbörliga kontakter mellan Systembolagets leverantörer och dess personal som uppdagats av bolagets företagsledning har polisanmälts av företaget och förundersökning har inletts av åklagarmyndigheten. Åtta butikschefer har avskedats och elva har varnats. Ytterligare åtgärder från bolagets sida kan komma att vidtas så fort förundersökningen blir offentlig och innehållet i utredningen känt. Det är viktigt att inte störa den förundersökning som pågår. Mot denna bakgrund ser jag inte någon anledning att vidta några åtgärder med anledning av det inträffade från regeringens sida.
frs · GR12245 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:245 om Systembolagets försäljningsmonopol har frågat näringsminister vilka åtgärder näringsministern avser att vidta för att ta initiativ till att avveckla Systembolagets försäljningsmonopol mot bakgrund av analyserna om mutor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Syftet med Systembolagets detaljhandelsmonopol är alkoholpolitiskt. Systembolagets detaljhandelsmonopol kvarstår efter tillträde till EU och har av befunnits vara förenligt med EG-rättens regler om fri rörlighet för varor. Anledningen till att i förhandlingarna med EU drev bibehållandet av detaljhandelsmonopolet så kraftfullt var övertygelsen om att ett statligt detaljhandelsmonopol är ett av de viktigaste medlen för att begränsa alkoholskadornas utveckling och inte minst viktigt när det gäller skyddet av ungdomen. Ålderskontrollen fungerar bäst i detaljhandelsmonopolets regi. Med hänsyn till den nuvarande alkoholkonsumtionsutvecklingen i och risken för ökade skador anses det statliga alkoholmonopolet som allt viktigare när det gäller att försöka begränsa skadorna. Att vissa leverantörer och viss personal inom Systembolaget haft otillbörliga kontakter med varandra kan inte jag se som skäl till att avveckla Systembolagets detaljhandelsmonopol.
frs · GR12246 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:246 om Barsebäckverkens säkerhet har frågat näringsministern vilka åtgärder näringsministern avser att vidta för att kärnkraftsindustrin inte ger avkall på säkerheten i den tillfälligt avstängda . Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Liksom många andra ser jag allvarligt på händelserna vid . Säkerheten vid kärnkraftverken regleras av lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Regeringen har bemyndigat () att utöva tillsyn över efterlevnaden av denna lag. SKI följer händelserna vid mycket noga och min bedömning är att de bedriver ett mycket kompetent och förtroendeingivande arbete. Även internationellt har vid de två granskningskonferenserna under kärnsäkerhetskonventionen fått beröm för säkerhetsarbetet och den föredömliga rapporteringen. Därför känner jag heller ingen oro över SKI:s möjligheter att hantera dessa uppgifter även framöver.
frs · GR12247 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:247 om EU:s kemikaliepolitik har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att miljöperspektivet ska ligga till grund för behandlingen av kemikaliefrågorna i . Statsministern har uppdragit åt mig att svara på frågan. EU:s kemikalielagstiftning kommer att ha stora effekter på miljön och företagen och vi har från svensk sida understrukit att förslaget ska behandlas både i konkurrenskraftsformationen och i miljöformationen av . Den ståndpunkt kommer att framföras i båda dessa formationer. Ståndpunkten kommer förstås att präglas av miljöperspektivet, som vi ska bevaka att den nya lagstiftningen inte blir onödigt betungande för industrin. Förslaget till kemikalielagstiftningen är mycket omfattande och komplicerat och förhandlingen kommer att bli krävande. stora kunnande på de olika områden som aktualiseras ger oss dock goda förutsättningar att delta på ett konstruktivt sätt. Det är och min gemensamma ambition att göra det allra bästa av dessa förutsättningar.
frs · GR12249 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:249 om situationen för HBT-personer i har frågat mig om jag avser att ta upp situationen för homo-, bi-, och transsexuella personer (HBT) i vid den turkiske utrikesministerns besök i . och EU ställer tydliga krav på vad gäller ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. har vi sett att betydande framsteg har gjorts i reformarbetet. Flera reformer har antagits för att bland annat stärka yttrandefriheten, kulturella rättigheter och civil kontroll över militären. Dock återstår ännu mycket arbete. Därför fick frågan om bristerna i respekten för de mänskliga rättigheterna i stort utrymme i mina överläggningar med biträdande premiärminister och utrikesminister . I samtalen med upprepade jag kravet att de politiska Köpenhamnskriterierna måste uppfyllas innan kan inleda förhandlingar om medlemskap i . Här ingår bland annat att måste respektera den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Artikel 14 i denna konvention föreskriver att alla individer ska kunna åtnjuta de i konventionen angivna fri- och rättigheterna utan diskriminering på grund av språk, ras, hudfärg, kön, politiska åsikter och religion. I rättspraxis har artikeln även tillämpats på fall av diskriminering på grund av sexuell läggning. stöder till fullo den turkiska regeringens reformansträngningar. Den pågående reformprocessen, både vad gäller lagstiftning och tillämpning, kommer att ha avgörande betydelse för väg mot medlemskap i . och EU kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen.
frs · GR12253 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:253 om företagens kemikaliehantering har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av resultatet från den undersökning som genomfört av kemikaliehanteringen i bygg- och möbelindustrin samt hos screentryckerier och företag som sysslar med organisk ytbehandling. arbetar kontinuerligt med dessa frågor. Från regeringens sida ses en prioritering av tillsynen och annat förebyggande arbetsmiljöarbete som angelägen. Den överenskommelse angående budgetpropositionen som träffats mellan regeringen, och innebär att de områden som prioriteras inom arbetslivsområdet är arbetsmiljötillsyn, regional skyddsombudsverksamhet och företagshälsovård. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslås till och till den regionala skyddsombudsverksamheten som permanenta resursförstärkningar samt att anslås för metodutveckling för företagshälsovården . När det gäller aktuella undersökning av kemikaliehantering kan följande nämnas. Verket har riktat krav på förändringar mot de företag där det fanns brister. Brev angående resultatet av undersökningen har skickats till samtliga företag som kontaktades under undersökningen. Resultatet kommer att vägas in i fortsatta prioriteringar.
frs · GR12254 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:254 om ersättning till IG Farbens slavarbetare har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att påverka den tyska regeringen att överta företaget ansvar att kompensera de människor som tvingades till slavarbete i företagets verksamhet under . Inledningsvis vill jag understryka vikten av att nazismens offer uppmärksammas och ersätts för sitt lidande. Statsminister initiativ att upprätta Forum för levande historia är ett exempel på regeringens engagemang i dessa frågor. Forum för levande historia har till uppgift att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Skadeståndsrättsligt ansvar för IG Farben eller andra tyska rättsobjekt i är emellertid en fråga för den tyska rättsordningen. Jag har ingen anledning att ifrågasätta den tyska regeringens agerande och ansvarsmedvetande i detta avseende.
frs · GR12255 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:255 om framtid har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att säkra att inte läggs ned . Verksamheten vid regleras i ett avtal mellan Stiftelsen och , numera . Företaget, som svarar för huvuddelen av verksamhetens finansiering, har sagt upp avtalet och det upphör därmed att gälla . Det faktum att har valt att säga upp avtalet och därmed upphör med större delen av sitt bidrag till verksamheten vid innebär inte att staten utan vidare kan ta över ansvaret. Min grundläggande hållning är att näringslivet, och i det här fallet telekomsektorn, i hög grad måste ta ett eget ansvar för sitt kulturarv. Eftersom avtalet mellan och löper ut är frågan om ett eventuellt statligt åtagande för verksamheten vid närmast en fråga för budgetprocessen och den kan jag givetvis inte föregripa.