ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR1195 · 2003-10-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:95 av () till socialminister om pedofilbrottslingar En barnläkare är dömd för pedofilbrott. Under signaturen "Kåtdoktorn" chattade och raggade han småflickor på Internet. Han hade i sin ägo, bland annat på sin hårddisk ca 6 500 bilder med barnpornografiskt material. Tingsrättens dom blev två månaders fängelse. I normalfall skulle barnläkaren ha dömts till fyra månaders fängelse, men eftersom domen inverkade på hans möjligheter till arbete, sänktes straffet . Vid överklagande till fastställde hovrätten trots detta, att mannen de facto "haft ett sexuellt intresse för unga människor", men "räknar med att mannen inte kommer att ägna sig åt samma eller liknande brottslighet" och sänkte straffet till villkorlig dom och böter. krävde tidigt att mannens läkarlegitimation skulle dras in, om än tillfälligt. () delade inte uppfattningen, utan barnläkaren får behålla sin legitimation tills vidare. Enligt min uppfattning rimmar detta beslut dåligt med både den allmänna rättsuppfattningen och vår etisk-moraliska syn på vilka människor som ska vårda våra barn. Inom barnomsorgen får till exempel ingen personal anställas om de tidigare är dömda för sexualbrott. Att en barnläkare, dömd för pedofilbrott, kan fortsätta som barnläkare kan bara betraktas som synnerligen frånstötande. Medveten om att socialministern inte kan kommentera enskilda ärenden, är det ändå av stort allmänt intresse hur sådana här ärenden bereds och sköts. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta med anledning av ovanstående?
fr · GR1196 · 2003-10-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:96 av () till utrikesminister om blockerad fredsprocess lade in sitt veto i mot en resolution som fördömde de Israeliska planerna på att förlänga sitt så kallade säkerhetsstängsel långt in på . motiverade sitt agerande med argumentet att resolutionen, som presenterades av FN-ambassadör, inte med namn pekade ut och fördömde de grupper som tagit på sig ansvaret för attacker och attentat i . Detta är som har använt sitt veto för att stoppa en resolution i . För sen lade in sitt veto mot en palestinsk resolution som krävde att skulle retirera ifrån sitt hot om att "avlägsna" den palestinska presidenten . är det enskilda land som har störst möjlighet att påverka riktningen på fredsprocessen i . kan vi se en tendens till ensidighet hos den amerikanska administrationen som ofta landar i en alltför okritisk hållning gentemot , och som skapar en stor frustration hos de övriga parterna i fredsprocessen. Det så kallade säkerhetsstängslet är redan och den föreslagna förlängningen kommer att påverka livet för ett stort antal palestinier @ det är också en fråga vars utgång i stor utsträckning påverkar den redan så bräckliga fredsprocessen. Med anledning av blockeringen i FN undrar jag hur ministern avser att agera så att EU kan ta nya och egna initiativ, så att den bräckliga fredsprocessen ändå kan få en chans.
fr · GR1197 · 2003-10-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:97 av () till statsrådet om och millenniemålen I samband med ett seminarium i om millenniedeklarationen gavs information om denna viktiga milstolpe på vägen in i ett nytt århundrade. Dokumentet är ett uttryck för 191 nationers oro och engagemang för världens framtid. Vi får information om viktiga nyckelord som frihet, jämlikhet, solidaritet, tolerans, respekt för naturen och delat ansvar samt mål för fattigdomsbekämpning och så vidare. , liksom alla , har ett åtagande att bidra till att millenniemålen uppfylls. I detta åtagande ingår även att allmänheten ska informeras i dessa viktiga frågor. Vid seminariet framkom att svenska folket inte säger sig känna till deklarationens innehåll. Som exempel nämndes att vid en samling med 80 närvarande lärare, var det bara 2 som kände till innebörden i detta viktiga framtidsdokument. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka svenska folkets kännedom om och millenniemålen?
fr · GR1198 · 2003-10-16 00:00:00 — Fråga 2003/04:98 av () till statsrådet om ökad arbetslöshet bland akademiker Arbetslösheten bland akademiker fortsätter att öka. Utvecklingen håller i sig och allt tyder på att akademikernas arbetslöshet även kommer att ligga väsentligt över fjolårets. Det är fortfarande bland yngre män som arbetslösheten ökar mest. låg arbetslösheten för män i åldrarna en procentenhet högre än genomsnittet och ligger motsvarande siffra på över genomsnittet. För kvinnorna i samma åldersgrupp ligger också arbetslösheten högre än genomsnittet, men där är ökningen inte lika stor. Det är oroväckande att det är människor i sin mest aktiva ålder som drabbas av ökad arbetslöshet. Att ha ett arbete är en förutsättning för en tryggad framtid och möjligheterna att skaffa ordentlig bostad samt att bilda familj. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att minska arbetslösheten bland akademikerna?
fr · GR1199 · 2003-10-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:99 av () till statsrådet om arbetsgivarens ansvar för den tredje sjukveckan Regeringens beslut att flytta över ansvaret för den tredje sjukveckan på arbetsgivaren har blivit en stor belastning för många småföretag. När beslutet fattades var det många som oroade sig för att arbetsgivarna skulle börja begära ett friskhetsintyg vid nyanställningar för att minska risken för höga sjukkostnader. Detta drabbar svaga grupper i samhället. kunde TV4 berätta om hur flera av kommuner, bland annat , funderar på att begära friskhetsintyg för nyanställningar. När nu arbetsgivare tvingas att undersöka hälsan på de arbetssökande borde det ansvariga statsrådet inse att arbetsgivaransvaret för den tredje veckan var fel väg att gå. Kan statsrådet tänka sig att avskaffa arbetsgivarens ansvar för den tredje sjukveckan för att underlätta för småföretag och för svaga grupper på arbetsmarknaden att få arbete?
frs · GQ121371 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1371 om skatten vid omarronderingar har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att givna löften om vissa skattesatser i samband med omarronderingar ska uppfyllas. Jag har, som angett, tidigare svarat på frågor om omarrondering. I svaren sade jag bland annat att det åligger skattemyndigheten att beräkna fastigheters omkostnadsbelopp på ett korrekt sätt och att frågan efter överklagande även kan prövas av förvaltningsdomstolarna. Jag sade också att jag inte hade för avsikt att föreslå någon förändring av reglerna för beskattning av kapitalvinst vid försäljning av näringsfastighet. Jag har inte ändrat uppfattning och hänvisar i övrigt till de tidigare svaren.
frs · GR12100 · 2003-10-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:100 om förbudet mot barnäktenskap har frågat om hon är beredd att verka för en skärpning av reglerna om barnäktenskap genom införande av en straffpåföljd. hänvisar till att experter varnat för att kommande lagändringar med syfte att hindra barnäktenskap blir tandlösa om det inte finns någon straffsanktion. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I den lagrådsremiss som regeringen kommer att besluta om finns förslag till lagändringar som syftar till att förbättra skyddet för enskilda mot påtvingade och för tidiga äktenskap. Förslagen går något förenklat ut på att den svenska 18-årsgränsen alltid ska tillämpas när någon vill gifta sig i och att ett barnäktenskap som någon med anknytning till ingår i ett annat land inte accepteras här. Enligt min mening är det här mycket betydelsefulla förändringar som på ett effektivt sätt förhindrar barnäktenskap. Jag håller alltså inte med dem som tycker att reformen är tandlös. Jag vill också betona att de här förslagen bara är en del av regeringens samlade insatser till stöd för ungdomar som riskerar att utsättas för övergrepp. Det är fråga om en rad åtgärder inom vitt skilda områden. Förslagen i den kommande lagrådsremissen tar också sikte på att motverka tvångsäktenskap. Det är kanske inom detta område som frågan om straffansvar mest uppmärksammats. Jag har gjort bedömningen att den inte bör behandlas tillsammans med de civilrättsliga frågor som berörs i lagrådsremissen. Det är för tidigt att säga om det finns anledning att förändra de straffrättsliga reglerna och vad de förändringarna i så fall skulle gå ut på.
frs · GR12101 · 2003-10-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:101 om strålskadade har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de strålskadade patienterna ska få upprättelse. har tidigare yttrat sig över den aktuella frågeställningen och bland annat angett att det inte finns anledning att anta att den givna behandlingen skulle stå i strid med vetenskap och beprövad erfarenhet vid tiden för behandlingen. Det fanns inte några @ ur behandlingssynpunkt @ likvärdiga alternativ och man får inte glömma att målet för behandlingen har varit att få patienten att överleva en mycket allvarlig sjukdom. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · GR12102 · 2003-10-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:102 om akutsjukvården i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för ett fortsatt arbete för att förbättra arbetet på akutmottagningar och akutavdelningar genom införandet av speciella akutläkare. Bakgrunden är att i sin rapport med förslag till en ändrad struktur för de medicinska specialiteterna föreslagit att akutsjukvård ska utgöra en ny specialitet (tilläggsspecialitet). Under beredningen av styrelsens rapport har det visat sig att vissa frågor bör belysas ytterligare innan regeringen kan ta ställning till förslaget. Detta leder till att ett beslut i frågan förskjuts. skriver att frågan om en specialitet i akutsjukvård är av mer akut karaktär eftersom det är nyckeln till ett förbättrat omhändertagande av patienter på sjukhusens akutmottagningar. Det skulle dock enligt min mening vara olämpligt att avgöra en enskild del av förslaget utan att ha fått svar på de ytterligare frågor som behövs för att kunna fatta ett genomtänkt beslut i hela ärendet.
frs · GR12103 · 2003-10-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:103 om folkölsförsäljning till ungdomar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kommuner fullt ut ska ta sitt tillsynsansvar avseende folkölsförsäljning i butiker och därmed begränsa folkölet som rusdryck bland ungdomar. Jag delar oro för ungdomars folkölskonsumtion. Det är för lite uppmärksammat att folköl är för lätt att få tag på för underåriga och en ofta använd berusningsdryck främst bland väldigt unga. I det arbete som genomför utifrån de prioriteringar som gjorts i den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador ingår insatser för att öka kontrollen av försäljningen av folköl till minderåriga. Bland annat har och tillsammans med Svensk Dagligvaruhandel tagit fram ett nationellt material för att förhindra underåriga att få tillgång till folköl som går under namnet Lag om leg. Här betonas bland annat branschens ansvar att upprätthålla åldersgränser och kommunernas ansvar att bedriva en effektiv tillsyn. Regeringen har även givit i uppdrag att närmare följa folkölsförsäljningens utveckling när det gäller ungdomar och utvärdera tillämpningen och effekterna av alkohollagens bestämmelser när det gäller folköl. Institutet ska redovisa uppdraget till regeringen . Först därefter är jag beredd att ta ställning till behovet av ytterligare åtgärder.
frs · GR12104 · 2003-10-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:104 om pälsnäringens osäkra framtid och 105 förbud mot pälsfarmning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska pälsdjursfarmarnas osäkerhet om framtiden så att djuren kan få ännu bättre villkor. har frågat mig om jag avser att säkerställa att fattar beslut om förbud mot pälsdjursfarmning innan mandatperiodens slut. Betänkandet Djurens välfärd och pälsdjursnäringen (SOU 2003:86) överlämnades till regeringen . Kommittédirektiven innebar att utredaren skulle utreda två olika handlingsvägar för pälsdjursnäringen. Utredaren skulle dels redogöra för konsekvenserna av att med utgångspunkt i om minkar förändra pälsdjurshållningen så att djurskyddslagen till fullo är uppfylld, dels belysa konsekvenserna av en avveckling av andra än rent djurskyddsmässiga skäl. Utredaren har gjort en gedigen utredning som har ökat kunskapen om djurskyddsläget inom pälsdjursnäringen och vad som skulle bli konsekvenserna av ett förbud av etiska skäl som grundar sig på djurhållningens syfte. Betänkandet kommer att skickas på en bred remiss. Remisstiden går ut . En proposition i frågan kan tidigast läggas fram .
frs · GR12105 · 2003-10-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:104 om pälsnäringens osäkra framtid och 105 förbud mot pälsfarmning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska pälsdjursfarmarnas osäkerhet om framtiden så att djuren kan få ännu bättre villkor. har frågat mig om jag avser att säkerställa att fattar beslut om förbud mot pälsdjursfarmning innan mandatperiodens slut. Betänkandet Djurens välfärd och pälsdjursnäringen (SOU 2003:86) överlämnades till regeringen . Kommittédirektiven innebar att utredaren skulle utreda två olika handlingsvägar för pälsdjursnäringen. Utredaren skulle dels redogöra för konsekvenserna av att med utgångspunkt i om minkar förändra pälsdjurshållningen så att djurskyddslagen till fullo är uppfylld, dels belysa konsekvenserna av en avveckling av andra än rent djurskyddsmässiga skäl. Utredaren har gjort en gedigen utredning som har ökat kunskapen om djurskyddsläget inom pälsdjursnäringen och vad som skulle bli konsekvenserna av ett förbud av etiska skäl som grundar sig på djurhållningens syfte. Betänkandet kommer att skickas på en bred remiss. Remisstiden går ut . En proposition i frågan kan tidigast läggas fram .
frs · GR12106 · 2003-10-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:106 om ersättning för inskränkningar i äganderätten har frågat mig om vad jag avser att vidta för åtgärder för att stärka markägares rätt till full ersättning vid beslut om interimistiska naturreservat. Inledningsvis vill jag säga att skydd av områden med höga naturvärden är en fråga av allmänt intresse. Med utgångspunkt i miljökvalitetsmålet Levande skogar med delmål1 görs omfattande statliga insatser för att garantera särskilt värdefulla skogsområden ett varaktigt skydd. Bevarande av biologisk mångfald utgör en hörnsten i den svenska naturvårdspolitiken. Ett annat bärande element i denna är vikten av en bra dialog vid planering och genomförande av naturvårdsåtgärder, bland annat med markägarna. När det blir aktuellt att bilda ett naturreservat får enligt eller kommunen , dock högst , meddela förbud mot att utan tillstånd vidta vissa åtgärder, till exempel skogsavverkning. Om ett sådant så kallat interimistiskt naturreservat har inrättats, och detta sedan får till följd att tillstånd till åtgärd vägras, finns möjlighet för markägaren att få ersättning. En förutsättning för sådan ersättning är att beslutet om vägrat tillstånd innebär att dennes mark tas i anspråk eller att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörd del av fastigheten. De närmare förutsättningarna för ersättning anges i 31kap. Mitt svar på fråga är alltså att markägare redan har den rätt till ersättning med stöd av som efterlyses.
frs · GR12107 · 2003-10-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:107 om åtgärder för att förbättra vattenmiljön i förgiftade sjöar och 108 om giftigt gruvavfall har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhållanden vid sjöar som dör på grund av tidigare försyndelser i samband med till exempel gruvbrytning, inte ska falla mellan de ansvarigas stolar. har frågat mig vad jag avser att göra för att säkra att gruvavfall inte förgiftar miljön. Jag vill börja med att beklaga den situation som uppstått i sjön . Jag anser att det är en central princip i miljöpolitiken att verksamhetsutövare, däribland gruvnäringen, tar ansvar för de negativa miljöeffekter deras verksamhet orsakar. Detta är en fråga som jag inte minst betonar i EU-arbetet. Frågan har senast aktualiserats i direktivet om ansvar för miljöskador. Det kommer också att vara en av flera viktiga frågor i förhandlingarna om det förslag till direktiv om avfall från utvinningsindustrin som kommissionen har presenterat. Detta nya direktivförslag syftar till att ge ett ramverk för en miljöanpassad hantering av avfall från utvinningsindustrin på EU-nivå. Regler för hur verksamhetsutövaren utformar sin avfallshanteringsplan är en central del i direktivförslaget. I har vi regler om ansvar för efterbehandling av förorenade områden. Dessa omfattar även områden som förorenats av gruvverksamheter. I korthet innebär reglerna att den eller de som har bedrivit verksamhet inom ett område och som har bidragit till att området har förorenats i första hand är ansvariga för efterbehandlingen av området. är den myndighet som i de flesta fall är utsedd att tillse att efterbehandling av förorenade områden kommer till stånd och genomförs i enlighet med krav. Mitt svar på frågan från är att jag anser att regler om ansvaret för efterbehandling av förorenade områden är tillräckliga. I detta sammanhang vilar ett stort ansvar på de myndigheter som är ansvariga för att reglerna följs. Angående frågan från kommer jag att främst arbeta för att få till stånd ett tillfredsställande regelverk på EU-nivå för att gruvavfall omhändertas på ett sätt så att skador i miljön minimeras.
frs · GR12108 · 2003-10-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:107 om åtgärder för att förbättra vattenmiljön i förgiftade sjöar och 108 om giftigt gruvavfall har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhållanden vid sjöar som dör på grund av tidigare försyndelser i samband med till exempel gruvbrytning, inte ska falla mellan de ansvarigas stolar. har frågat mig vad jag avser att göra för att säkra att gruvavfall inte förgiftar miljön. Jag vill börja med att beklaga den situation som uppstått i sjön . Jag anser att det är en central princip i miljöpolitiken att verksamhetsutövare, däribland gruvnäringen, tar ansvar för de negativa miljöeffekter deras verksamhet orsakar. Detta är en fråga som jag inte minst betonar i EU-arbetet. Frågan har senast aktualiserats i direktivet om ansvar för miljöskador. Det kommer också att vara en av flera viktiga frågor i förhandlingarna om det förslag till direktiv om avfall från utvinningsindustrin som kommissionen har presenterat. Detta nya direktivförslag syftar till att ge ett ramverk för en miljöanpassad hantering av avfall från utvinningsindustrin på EU-nivå. Regler för hur verksamhetsutövaren utformar sin avfallshanteringsplan är en central del i direktivförslaget. I har vi regler om ansvar för efterbehandling av förorenade områden. Dessa omfattar även områden som förorenats av gruvverksamheter. I korthet innebär reglerna att den eller de som har bedrivit verksamhet inom ett område och som har bidragit till att området har förorenats i första hand är ansvariga för efterbehandlingen av området. är den myndighet som i de flesta fall är utsedd att tillse att efterbehandling av förorenade områden kommer till stånd och genomförs i enlighet med krav. Mitt svar på frågan från är att jag anser att regler om ansvaret för efterbehandling av förorenade områden är tillräckliga. I detta sammanhang vilar ett stort ansvar på de myndigheter som är ansvariga för att reglerna följs. Angående frågan från kommer jag att främst arbeta för att få till stånd ett tillfredsställande regelverk på EU-nivå för att gruvavfall omhändertas på ett sätt så att skador i miljön minimeras.
frs · GR12109 · 2003-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:109 om situationen i har frågat mig om jag avser att agera i förhållande till under mötet i tredje utskottet av . Utvecklingen i ger på många sätt anledning till djup oro. I landet finns stora brister i den demokratiska utvecklingen, och respekten för de mänskliga rättigheterna visar inga tecken på att förbättras. Från svensk sida arbetar vi både bilateralt och i multilaterala forum för att söka bidra till en demokratisk utveckling i . behandlas inom FN-systemet vid kommissionen för de mänskliga rättigheterna. Under kommissionens vårsession var tillsammans med övriga EU-länder medförslagsställare till en resolution om situationen rörande de mänskliga rättigheterna i . I resolutionen beslutades att frågan även kommer att ses över vid nästa års session. Mot bakgrund av detta har gjort bedömningen att det är mer konstruktivt att fortsätta driva frågan inom ramen för kommissionen för de mänskliga rättigheterna, snarare än inom ramen för tredje utskottet. Situationen i tas dock även upp i andra sammanhang framför allt i relationen mellan och . EU följer noga utvecklingen i och har vid ett flertal tillfällen uttryckt stark oro för situationen i landet avseende de mänskliga rättigheterna och den brist på demokratiskt samhällsskick som råder. Det är viktigt att kontinuerligt bevaka utvecklingen i . Genom vårt beslut att placera en svensk diplomat i kommer vi bättre kunna följa och rapportera om den politiska utvecklingen och även bevaka situationen rörande mänskliga rättigheter.
frs · GR12111 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:111 om fluorinerade gaser har frågat mig hur jag avser att agera i frågan om den av föreslagna förordningen om fluorerade växthusgaser. oroar sig för att den föreslagna legala basen för denna förordning är artikel 95 i , alltså en harmoniserande lagstiftning, kan innebära att som delvis har mer långtgående krav får sänka sin ambitionsnivå. Låt mig först göra ett klarläggande. Förordningen diskuterades inte vid rådsmötet utan kommer att tas upp . I sakfrågan har jag förståelse för oro även om det för EU som helhet skulle innebära ett stort steg framåt om den av kommissionen föreslagna förordningen skulle införas. har redan, i de förhandlingar som inletts i rådets miljöarbetsgrupp, tagit upp att det är ett problem att EU-förordningen föreslås baseras på artikel 95. Denna syn tycks delas av flera EU-länder. kommer fortsätta driva denna fråga inom unionen. Vi kommer även i övrigt att föreslå vissa skärpningar av förordningen bland annat eftersom jag delar syn att det på många områden är ganska lätt att hitta alternativ till dessa.
frs · GR12112 · 2003-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:112 om dödsdroger har frågat justitieministern om han ämnar ta initiativ till en förändring av narkotikalagstiftningen så att den kan gälla även nya dödsdroger. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag påminna om att fentanyl är narkotikaklassat såväl i som internationellt. har ett mycket väl fungerande system som möjliggör att nya preparat snabbt kan narkotikaklassas. har en kontinuerlig bevakning av nya ämnen som dyker upp på missbruksmarknaden och föreslår regeringen när något nytt ämne behöver narkotikaklassas. är också svensk kontaktpunkt i det system för rapportering och analys av nya droger som upprättats inom EU. Nya droger av den karaktär som frågeställaren avser kan därför snabbt narkotikaklassificeras.