ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11426 · 2003-12-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:426 av () till statsrådet om ett jämställt samhälle Det statliga bidraget till kvinnoorganisationer inrättades 1982 för att bland annat understryka kvinnoorganisationernas betydelse som folkrörelse. Under hela 90- talet var stödet oförändrat och uppgick till ca . Detta stöd gick till 15 kvinnoorganisationer med sammanlagt 78000 medlemmar. Bidraget per medlem, 44kr, är litet jämfört med ungdoms-, idrotts- och handikapporganisationernas. Helt klart är att bidragen till kvinnoorganisationer måste öka om vi vill att kvinnor ska organisera sig och jobba för ett mer jämställt samhälle. Resurserna är naturligtvis omåttligt små med tanke på den utveckling vi sett på jämställdhetsområdet, där jämställdhetsfrågan debatteras på många håll och kvinnor vill kunna delta i debatten. Kvinnoorganisationerna har dessutom en stor betydelse för upplysning och information runt om i samhället, och skulle naturligtvis kunna användas än mer i det jämställdhetspolitiska arbetet. Bland de politiska kvinnoförbunden förväntas partierna bidra med resurser via partistödet. Inga regler finns för hur stor andel som ska gå till kvinnoförbunden. I kommuner och landsting finns dessutom olika regler om hur bidrag fördelas till partiernas kvinnoförbund. Dessa bidrag har minskat . Frågan är hur kvinnoförbunden ska överleva med de små resurser som de får del av. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka resurserna till kvinnoorganisationerna och däribland de politiska kvinnoförbunden?
fr · GR11427 · 2003-12-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:427 av () till statsrådet om bidragen till kvinnoorganisationerna Bidragen till kvinnoorganisationerna inrättades 1982 för att bland annat understryka kvinnoorganisationernas betydelse som folkrörelse. Bidragen hanteras via . Frågan är om detta är en bra tingens ordning eftersom det kan ge upphov till spekulationer om att medlen styrs politiskt. har exempelvis bidrag till "feministskola" debatterats i medierna. Att regeringen på högsta nivå stoppade detta bidrag ger än mer ett intryck av att medlen inte utges utifrån neutrala kriterier. debatterades ungefär en liknande situation i . Nämligen fördelningen av Allmänna arvsfondens medel. Där beslöts att en mer självständig enhet ska bevilja bidragen framöver. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bidragen till kvinnoorganisationerna ska fördelas av en mer neutral part, jämfört med dagens situation?
fr · GR11428 · 2003-12-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:428 av () till justitieminister om Tingsrätten i behöver reformeras, men reformeringen måste ta hänsyn till en helhetsbild av både rättsväsendet och det övriga samhället. har efter mindre än , då Tingsrätterna i och lades samman, börjat undersöka om kan läggas samman med Tingsrätten i . En sådan sammanläggning måste jag ifrågasätta. Det saknas konsekvensanalys av den förra förändringen såväl från ekonomisk synpunkt som från medborgarperspektiv med tillgänglighet och tillit till rättsväsendet. Om Tingsrätten i läggs samman med kommer möjligheterna till snabb handläggning av gränsöverskridande brottslighet vid vårt lands sydligaste gräns att urholkas. kommer då att ha sin verksamhet vid och sydöstra skulle bli utan. Denna utveckling vore mycket olycklig. Dessutom måste jag uttrycka min oro för att längre restider till ger ökade kostnader för såväl rättsväsendet som polisen. Eventuella investeringar som kan behöva göras i torde också ge större kostnader än bibehållandet av Tingsrätten i . Jag tror också att det behöver ske personalförstärkningar i för att handläggningstiderna inte ska bli orimligt långa. Långa handläggningstider äventyrar rättssäkerhet och rättstrygghet och gör att medborgarnas tillit till vårt domstolväsende äventyras. Som jag ser det måste dessa möjliga konsekvenser få en ordentlig belysning i det långa perspektivet. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att belysa konsekvenserna avseende ekonomi och rättssäkerhet om läggs ner?
fr · GR11429 · 2003-12-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:429 av () till justitieminister om avskrivna och nedlagda brott Rikspolischefen är stolt över att polisen klarar upp alltfler brott. Men i den statistiken räknas även in avskrivna och nedlagda undersökningar. Det bör naturligtvis klart framgå vad som är utrett, uppklarat, avskrivet eller nedlagt. Att kalla allt uppklarat @ ger inte allmänheten rätt information. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att statistiken inom detta område ska förbättras?
fr · GR11430 · 2003-12-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:430 av () till näringsminister om strömavbrott Stormen som drog fram har bland annat drabbat mycket hårt. efter ovädret är många hushåll utan ström och många teleabonnenter kan inte telefonera. Dessutom har stormen tillfogat skador på fastigheter, skogsfastigheter och annat vars värde ännu ej går att uppskatta. Ogynnsamma väderförhållanden med snö, regn och blåst har gjort sig starkt påmint i . Det gör att frågan om att förebygga skador, strömavbrott etcetera, blir central i vårt läns utveckling och planering. Ministern har påtalat vikten av att olika aktörer, bland annat på elmarknaden, arbetar förebyggande och har en god beredskap vid exempelvis ogynnsamt väder. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringsminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att ge möjlighet att förebygga och öka beredskapen vid ogynnsamt väder för att förhindra skador, strömavbrott etcetera?
fr · GR11431 · 2003-12-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:431 av () till justitieminister om och tingsrätter Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. De ska handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt och avkunna dom inom rimlig tid. Regeringens tingsrättsreform har inneburit att antalet tingsrätter minskat från 93 stycken till 72 stycken . Fler är på väg att läggas ned. I planering ligger nedläggning av såväl som . vill stoppa nedläggningarna. I en interpellationsdebatt sade justitieministern att det fanns anledning att noga överväga hur den lämpligaste domstolsorganisationen ska se ut i och att besked skulle komma . Det är viktigt att alla tingsrätter som lever med ett överhängande hot får besked om framtiden. Avser justitieministern att lämna besked att och tingsrätter får vara kvar?
fr · GR11432 · 2003-12-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:432 av i (s) till jordbruksminister om ålfisket i Ålfisket har långa traditioner i och är en viktig del av regionens kulturarv. Dessvärre har ålbeståndet i decimerats kraftigt. Som en reaktion mot det minskade beståndet har föreslagit åtgärder för att rädda ålen. Bland dessa finns förslaget att stoppa fisket efter utvandrande så kallade blankålar @ vilket är basen i det skånska ålfisket. Eftersom ålen vandrar över så pass stora ytor krävs det samordnande åtgärder, där flera länder är involverade. En rättvis fördelning av åtgärder och ansvarstagande är dessutom nödvändig för att skapa god uppslutning kring en sådan handlingsplan. Tyvärr finns det flera brister i kommissionens förslag. Förslaget innehåller krav på stopp av blankålsfisket men ingen begränsning av fisket av ålyngel (så kallad glasål) i södra . Ynglen fångas och används för konsumtion och uppfödning. Överskott av glasål skulle kunna användas för att återbesätta de underutnyttjade uppväxtområdena i norra . Ålen i dessa områden blir ofta honor vilket skulle skapa ett starkare lekbestånd. En omfördelning av yngel skulle bättre sörja för fortlevnad och måste således prioriteras. Att bara begränsa blankålsfisket utan att ta till åtgärder för glasålsfisket skulle ha liten eller ingen effekt. Det är också en aktion som är i oklang med ambitionen att ha en rättvis fördelning av åtgärder och ansvarstagande mellan de länder som berörs av ålens vandring. Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att få till stånd en omprioritering av kommissionens handlingsplan utifrån ovanstående resonemang?
fr · GR11433 · 2003-12-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:433 av () till statsrådet om Genomförandegruppen för pensionsreformen För genomförandet av pensionsreformen tillsattes inom en arbetsgrupp med företrädare för de fem partier som ställt sig bakom överenskommelsen, det vill säga , , , och Socialdemokraterna. Den så kallade Genomförandegruppens uppdrag var "att medverka i det fortsatta beredningsarbetet och att vårda överenskommelsen". Med tanke på att det nya pensionssystemet nu fullt ut har trätt i kraft måste Genomförandegruppens uppdrag sägas vara genomfört. Det är enligt min mening hög tid att alla sju partier tillåts att fullt ut ta ansvar för pensionsfrågorna som det också åligger . Med tanke på att Genomförandegruppen liksom Pensionsarbetsgruppen valt att arbeta bakom lyckta dörrar finns det givna begränsningar i möjligheter att få den insyn i Genomförandegruppens arbete som är nödvändig för att ta ett sådant ansvar för pensionssystemet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att samtliga sju partier ska ges nödvändig information om vad som kvarstår av Genomförandegruppens uppdrag och ge samtliga sju partier insyn i dess arbete?
fr · GR11434 · 2003-12-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:434 av () till statsrådet om bostadsbidrag till flerbarnsfamiljer undersökning Mamma, pappa, barn @ tid och pengar, presenterad i årets , visar på flerbarnsfamiljernas ekonomiskt utsatta situation. För de ca 115000 barn i som enligt definition lever i fattiga familjer, är det mest vanligt att de bor tillsammans med två föräldrar och minst två syskon. Bland familjer där föräldrarna bor tillsammans, har de med endast ett barn högre ekonomisk standard än de med minst tre barn. Den senare gruppen ligger på samma nivå som ensamboende föräldrar. Enligt är en huvudorsak till flerbarnsfamiljernas svårigheter att dagens stöd, bland annat bostadsbidraget, främst riktar sig till ensamstående. Verket har därför uttalat att det finns skäl att se över stödet till just flerbarnsfamiljerna. trädde vissa förändringar av bostadsbidragen i kraft som syftade till att dels minska kostnaderna för bostadsbidragen, dels göra bidragen mer rättvisande. Det första syftet har uppnåtts. Utgifterna har minskat från ca 1995 till 2003. Det andra syftet har, till följd det förstas framgång, knappast uppnåtts. Regeländringarna har försämrat möjligheterna för stora familjer att efterfråga lägenheter där varje barn har eget rum. har antalet bidragshushåll med sammanboende föräldrar minskat , de med ensamstående föräldrar . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra bostadsbidraget för flerbarnsfamiljer så att mål, att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder, kan uppnås?
fr · GR11435 · 2003-12-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:435 av () till statsrådet om höga ljudnivåer vill i sin skrivelse skärpa tillämpningen av de allmänna råden i SoSFS 1996:7. Ljudnivåerna vid konserter ses som alltför höga och enligt följs inte regelverket upp tillräckligt av kommunernas miljöförvaltningar. Med anledning av detta vill därför även utrusta miljöförvaltningarnas tjänstemän med både decibelmätare och kvällsschema. För tillfället bereds skrivelse om ändringar i regelverket kring höga ljudnivåer på . Naturligtvis ska inte människor skadas av sina konsertbesök. Tinnitus är ett problem värt att ta på största allvar men det är också viktigt att göra en avvägning mellan hälso- och näringsaspekten. Konserter är en betydande del för den framväxande upplevelseindustrin och därför en av byggstenarna i framtida tillväxt. innebär regelverket kring ljudnivåerna en kraftig begränsning i svenska konsertarrangörers konkurrenskraft. En ytterligare skärpning av reglerna skulle kunna innebära ett stort avbräck för event-näringen genom att konserter med världsturister i stället förläggs till exempelvis . Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga vad statsrådet ämnar göra för att säkerställa svenska konsertarrangörers konkurrenskraft.
fr · GR11436 · 2003-12-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:436 av () till finansminister om utökat utbud i har krävt att Sjunde AP-fondens utbud ska utökas. Skaparna av det nya pensionssystemet har gjort det omöjligt för människor att göra ett aktivt val till premiesparfonden. Vid en statlig förvaltning har vi möjlighet till demokratisk styrning av fondens förvaltning och garantera allmänhetens insyn. Eftersom vill låta den valfrihet som ska karakterisera pensionssparandet även omfatta statlig förvaltning vill vi utöka Sjunde AP-fondens utbud. Finansminister har utlovat att regeringen ska överväga dessa möjligheter. Jag vill påminna om detta och frågar finansministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att möjliggöra för ett aktivt val av premiesparfonden?
fr · GR11437 · 2003-12-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:437 av () till finansminister om båtskatt ställde jag en fråga till finansministern angående båtskatt. Att jag skrev frågan berodde på att jag ansåg att det fanns en orättvisa mellan att skatta för sitt fritidsboende och inte behöva skatta för sin lyxbåt. Och jag tycker fortfarande att det är en orättvisa som behöver åtgärdas. Människor som bor nära stranden, i en villa eller i ett fritidshus, får betala fastighetsskatt. Men om man är ägare till en lyxbåt, som i vissa fall kan kosta långt mer än ett hus, och vistats nära stranden och villan behöver ägaren ej betala skatt för sitt fritidsboende såsom fastighetsägaren. När jag ställde frågan första gången till finansministern fick jag till svar att frågan om båtskatt ska utredas. Utredningen är nu klar. redovisades utredningen för regeringen. ställer jag om samma fråga. Avser finansministern att verka för att båtskatt införs på lyxbåtar?
fr · GR11438 · 2003-12-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:438 av () till näringsminister om ägarbreddningen av Boxer Boxer har till uppgift att stimulera hushållens övergång till digital-TV. Företaget är en del av men avsikten är att det ska säljas i syfte att bredda ägandet. Enligt tidningsartiklar kommer dock att skjuta upp försäljningen av Boxer . Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta med anledning av att ägarbreddningen nu skjuts upp.
fr · GR11439 · 2003-12-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:439 av () till näringsminister om oligopol är det möjligt för alla elkunder att välja vilken elleverantör man vill ha. Detta är bra tänkt, men inte helt okomplicerat. Många upplever till exempel att den utlovade prispressen har förbytts till det motsatta. Det som är på väg att skapas inom energisektorn ligger mycket nära oligopolet. Det innebär enligt ordboken "en marknadsform med ofullständig konkurrens där ett mindre antal företag svarar för huvuddelen av utbudet på marknaden." Och där varje förändring i utbudet resulterar i motåtgärder från konkurrenterna. Vilket leder till att konkurrensen snarare sker med service än med priser. Många känner igen det här från bank eller bensinbranchen, som är klassiska exempel på oligopol. Men det finns alternativ till att de stora energibolagen delar upp marknaden. och kommuner har till exempel inlett samarbete med och om närmare samverkan mellan sina energibolag, och . Det här kan vara en bra väg att gå. Att motverka oligopolen genom att försvara de kommunala intressena inom energiförsörjningen. Det här är ett exempel på hur man kan bemöta problemet på lokal nivå inom energisektorn @ inom andra sektorer finns det säkert andra exempel. Men regeringen har säkert andra bra idéer om hur vi ska kunna försvara konsumenternas intressen och inflytande på marknader där det finns oligopoltendenser. Vilka initiativ avser ministern att ta för att motverka oligopoltendenserna inom olika marknader?
fr · GR11440 · 2003-12-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:440 av () till statsrådet om underhåll Efter att ha underhållet utlagt på entreprenörer har brittiska motsvarighet beslutat att ta tillbaka allt underhåll i egen regi. Den brittiska privatiseringen blev ingen större succé. Det privata delade förvisso ut pengar till sina ägare, men hamnade i ekonomisk kris, underhållet eftersattes och flera allvarliga olyckor skakade allmänhetens förtroende för järnvägstrafiken. I har underhåll gradvis konkurrensutsatts. Det kanske är dags för en redovisning om det finns uppmätta effektivitetsvinster som står i paritet med de ökade administrationskostnader för underhållet som upphandlingsförfarandet medför. som är ordförande i säger att "Genom att ta tillbaka underhållskontrakten till vårt eget företag kommer vi att säkerställa en mer enhetlig standard på underhållet och uppnå effektivitetsbesparingar mycket snabbare än vad som annars skulle vara möjligt" (Rallaren 10/2003). ska holländska bolaget banproduktion överta underhållsansvaret för järnvägssträckorna Boden@Bastuträsk, Älvsbyn@Piteå och Bastuträsk@Skelleftehamn. Detta underhåll sköts nu av där 25 anställda nu riskerar att bli arbetslösa. Min fråga till statsrådet är om hon inte bedömer att det är några av de erfarenheter som gjorts i som bör påverka hur underhållet på det svenska spårsystemet ska skötas.
fr · GR11441 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:441 av () till statsrådet om ersättningar mellan kommuner vid yrkesinriktad vuxenutbildning Qvarnarp i kommun sysslar med yrkesinriktad, gymnasial vuxenutbildning. Utbildningarna är unika i landet; de är specialiserade på reparation och vård av äldre byggnader och byggnadsvård med inriktning mot inredning. Byggbranschen, både regionalt och nationellt, är positiv till Qvarnarps utbildningar och efterfrågan bland tilltänkta studenter är relativt stor. Ändå har, paradoxalt nog, Qvarnarp svårt att rekrytera studenter. En viktig orsak är att kommunerna till synes allt oftare säger nej till att finansiera studieplatser utanför den egna kommunen; i stället föredrar de att koncentrera resurserna till vuxenutbildningar i egen regi. Det innebär att den enskildes möjligheter att själv välja den utbildning som passar honom eller henne inskränks. Situationen är oacceptabel; ytterst har den sin grund i ett systemfel. Det finns inga egentliga incitament, inga "morötter", för kommunerna att betala utbildningar i en annan kommun åtminstone i det korta perspektivet @ snarare tvärtom. Resultatet blir att den enskilde studenten kommer i kläm. Med anledning av vad som ovan har anförts vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta i syfte att öka valfriheten för studenter inom den yrkesinriktade vuxenutbildningen.
fr · GR11442 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:442 av () till statsrådet om lärlingsutbildning @ ett sätt att minska ungdomsarbetslösheten Ungdomar är mer än andra grupper drabbade av arbetslöshet. Arbetslösheten bland personer är ungefär dubbelt så hög som genomsnittet. I utredningen utanför som utredaren lämnat över till statsrådet understryks vikten av en utbyggd lärlingsutbildning som ett sätt att minska ungdomsarbetslösheten. Utredningen vill se en utbyggd lärlingsutbildning både som en del av gymnasiet och som en eftergymnasial utbildning. Utredaren uppmanar regeringen till omedelbara förhandlingar med näringslivet i stället för fler utredningar. Utredaren pekar på internationell statistik som visar på att en tidigt förlagd yrkesutbildning ger lägre ungdomsarbetslöshet medan en mer framskjuten yrkesutbildning tenderar till att öka ungdomsarbetslösheten. Uppenbart tycks alltså ett ökat inslag av yrkesutbildning både på gymnasiet och som eftergymnasial utbildning kunna vara ett sätt att få ner arbetslösheten bland unga. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att minska ungdomsarbetslösheten?
fr · GR11443 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:443 av () till näringsminister om fackliga rättigheter i genomförs en världsomfattande manifestation mot kränkningarna av fackliga och mänskliga rättigheter i . Landet är ett av de farligaste länderna i världen att bedriva fackligt arbete i. Bara mördades 184 fackliga ledare i . Flera fackliga ledare har av de paramilitära grupperna förklarats vara militära mål. I är det de offentliganställdas fackliga organisationer som arrangerar denna manifestation; , , , och . gästas av två fackliga ledare; , generalsekreterare i som är en regional organisation för offentliganställda och , förbundsordförande i . är ett av de länder som ingår i EU:s tullpreferenssystem, GSP (). Just nu pågår det ett arbete med att producera nya förordningar och riktlinjer för nästa GSP-period, eftersom den gamla förordningen löper ut . Inom GSP:s riktlinjer finns formulerat att länderna i fråga bör beakta och uppfylla vissa grundläggande rättigheter, däribland arbetsrelaterade rättigheter efter riktlinjer. Med tanke på situationen för de fackligt aktiva i bör det till en tydligare kravformulering, kopplat till GSP, när det gäller en förstärkning av dessa rättigheter. Avser ministern att verka för en tydligare kravformulering när det gäller de fackliga rättigheterna i förhandlingarna om de nya GSP-riktlinjerna?
fr · GR11444 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:444 av () till statsrådet om körkortsaspiranter Nya körkortsblanketter har utformats och nya frågor har tillkommit som inte tidigare funnits med. Körkortsaspiranter ombedes numera att svara på frågor om de har eller har haft någon psykisk sjukdom, psykos, ADHD, Asperger med mera. Enligt uppgift ska trafikmyndigheten ha varit i kontakt med en konsultläkare och efter det kommit fram till att, "det kunde vara bra att ha med dessa frågor". Det finns ingen känd forskning som anger att personer med psykiska problem skulle vara mer inblandade i trafikolyckor än övriga grupper, däremot vet vi att unga män ofta förekommer i olycksstatistiken. Vem eller vilka som tagit beslutet att frågorna ska finnas på de nya blanketterna har varit svårt att utröna, även om det ska vara en skyldighet att svara på dessa frågor som för många känns kränkande. Med hänvisning till ovan vill jag ställa frågan: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att körkortsaspiranter ska slippa redogöra för sina sjukdomar?
fr · GR11445 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:445 av () till justitieminister om F-skattsedel för prostitutionsverksamhet För sedan uppmärksammades i medierna att en kvinna i hade fått ut en F-skattsedel för att bedriva näringsverksamhet i form av prostitution. Många av oss reagerade eftersom vi inte bör acceptera att denna form av förnedring mot kvinnor legaliseras av staten. är ju emot legalisering av prostitution till skillnad från flera europeiska länder. Den relativt nya svenska sexköpslagen gör en distinktion där köparen ses som den starka parten och är den som straffbeläggs. Flera länder tittar nu på den svenska lagstiftningen, vilket är positivt. har inte kunna ge besked om hur man ska lösa frågan om prostitution ska ses som näringsverksamhet eller ej. I en interpellationsdebatt uppgav finansministern att regeringen "skyndsamt" arbetade med frågan. Han uppgav att regeringen inom ramen för beredningen av betänkande (SOU 2001:4) hanterade frågan. Än har inga signaler kommit om att regeringen arbetar med att lösa frågan. ska ju enligt tidigare information regeringen lägga förslag som berör flera delar i sexualbrottskommittéarbetet. Vad avser justitieministern att göra för att snabbt komma med ett klargörande så att inte F-skattsedel utges för prostitutionsverksamhet?
fr · GR11446 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:446 av () till socialminister om åldersgräns för privatläkare beslöt att avskaffa åldersgränsen för privatläkare i lagen om läkarvårdsersättning och hemställa hos regeringen att till återkomma med förslag till lagändring. Riksdagsbeslutet resulterade i stället i en enmansutredning under . Utredningen som avlämnade sitt betänkande föreslog att åldersgränsen skulle lyftas från 67 till . Ännu har vi inte sett något förslag till från socialministern i denna fråga. Jag upplever detta närmast som maktmissbruk från regeringen att ännu inte ha effektuerat beslut. faller för alltfler privatläkare ut ur systemet och tvingas upphöra med sina verksamheter utan att kunna överlåta dem vidare till annan kollega. Sakta men säkert avvecklar man på detta sätt det privata alternativet, vilket minskar den mångfald som skulle kunna råda inom sjukvården. När avser socialministern effektuera beslut ?