ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12977 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:977 om ökade spänningar mellan och har frågat mig vilka initiativ jag avser att vidta för att ska kunna bidra till en lösning av konflikten om Badme och en fredlig utveckling mellan och . och åtog sig i , , att godta den internationella gränskommissionens auktoritet och respektera dess beslut vad gäller exakt sträckning av gränsen. lämnade sin rapport . Därefter har förberedelser genomförts för att det praktiska demarkationsarbetet skulle kunna inledas . FN:s fredsbevarande styrka i och () har spelat en viktig roll i detta sammanhang. har presenterat sin bedömning av gränskommissionens beslut, som man menar behöver tolkas och genomföras i flexibel anda. Främst handlar det om samhället där kriget också inleddes. Enligt gränskommissionens utslag kommer samhället att ligga inom territorium. hävdar emellertid att Badme egentligen alltid har administrerats som en del av och därför även framöver bör utgöra etiopiskt territorium. I finns politiska krafter som driver frågan om Badmes tillhörighet, framför allt i den region som ligger närmast Badme i , Tigray. Den etiopiska regeringen har att förklara gränskommissionens utslag för denna opinion. har sagt sig acceptera gränskommissionens beslut och har uttryckt oro över vad man uppfattar som tveksamhet. FN:s generalsekreterare har vädjat till båda parter att respektera gränskommissionens beslut. Vikten av att frågan löses på ett fredligt sätt har också lyfts fram. Båda länderna har understrukit att man inte avser återgå till väpnad konflikt. fattade beslut om förlängning av mandat. fortsätter att bidra med fem militärobservatörer. I samband med beslutet om förlängning av mandat diskuterade rådet också de nuvarande problemen med demarkationen. En ny markering från säkerhetsrådets sida bör övervägas. I samband med att och tecknade ett nytt bilateralt avtal för utvecklingssamarbetet klargjordes från svensk sida att en förutsättning för samarbetet var att inte blev indraget i väpnad konflikt. deltar i den politiska dialog som EU för med båda länderna. Flera samtal har hållits med både och genom den lokala EU-trojkan i och , där vi har betonat vikten av att den nuvarande situationen kan lösas utan våld, och att båda parter har åtagit sig att respektera gränskommissionens beslut. Det råder enighet i EU-kretsen om att situationen även framledes kräver unionens uppmärksamhet. Samverkan med FN blir en naturlig del i detta arbete. Jag vill också lyfta fram den Afrikanska unionens viktiga roll. Genom har AU, tillsammans med EU och FN, ett ansvar för att följa fredsprocessen mellan och . Det är angeläget att AU tar denna uppgift på allvar och fortsätter att spela en aktiv roll. Vi tar regelbundet upp dessa frågor i vår dialog med både och sändebud i . Dessutom planeras en resa till då dessa frågor kommer att tas upp både med den etiopiska regeringen och den Afrikanska unionen. Fortsatt fred mellan och är av stor betydelse @ inte bara för de två länderna, utan för förutsättningarna för en fredlig utveckling på hela . Jag delar uppfattning att omvärlden aktivt behöver stödja och i deras efterlevnad av och av gränskommissionens utslag.
frs · GQ12978 · 2003-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:978 om asylsökandes rätt till sjukvård i trygghet har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att gömda flyktingar ska tillförsäkras hälso- och sjukvård. Jag vill börja med att redogöra för den ordning som gäller för hälso- och sjukvård till asylsökande. Det är landstingen som utifrån bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen är ansvariga för vården i . Asylsökande erbjuds hälso- och sjukvård samt tandvård med stöd av en överenskommelse mellan staten och . I den omfattning som landstingen ger vård enligt överenskommelsen lämnas statlig ersättning till landstingen för denna vård. Mödrahälsovård samt förlossningsvård ingår i avtalet. Vård som inte faller under dessa kriterier och där en måttlig fördröjning inte medför allvarliga följder för patientens hälsa ersätts inte av staten. I händelse av akuta fall har landstingen en skyldighet att erbjuda omedelbar vård samt vård som inte kan anstå till personer som gömmer sig för att undvika verkställighet av en avvisning eller utvisning, på samma sätt som till alla andra som tillfälligt vistas i . I det här fallet handlar det om utlänningar som har sökt asyl eller uppehållstillstånd i . De har fått sin sak prövad och har varken befunnits vara i behov av skydd undan förföljelse eller haft några andra skäl till att få stanna i . Det skulle vara en inkonsekvent och otydlig ordning om staten skulle ersätta landstingen för hälso- och sjukvård till personer som inte har rätt att vistas i , enligt samma ordning som gäller för asylsökande. Däremot, och i enlighet med , så har barn som håller sig undan avvisningsbeslut ("gömda barn") rätt till samma vård som andra barn i .
frs · GQ12980 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:980 om E 18 mellan och Sagån har frågat mig på vilket sätt och när jag kommer att ta initiativ för att E18 mellan och Sagån byggs om till motorväg. Låt mig först uttrycka mitt djupa deltagande med alla dem som drabbats av svåra trafikolyckor på och som nämner i sin fråga. Trafikolyckor är en oerhörd tragedi för alla som berörs. Därför är också arbetet för ökad trafiksäkerhet en högt prioriterad uppgift för regeringen. Så till konkreta fråga om E18. I nu gällande nationella väghållningsplan för perioden 1998@2007 ligger en utbyggnad av på delen mellan och Sagån med byggstart 2005@2007. fastställde arbetsplanen för en utbyggnad till motorväg mellan och . Beslutet överklagades till regeringen, som avslog överklagandena. Fastställelsen av arbetsplanen vann därmed laga kraft. fick i uppdrag att upprätta ett förslag till nationell väghållningsplan för perioden 2004@2015. förslag ska lämnas till regeringen . Fram till dess är det som har ansvaret för att förankra åtgärdsförslagen genom ett remissförfarande. Regeringen kommer efter att granska planerna utifrån hur de föreslagna åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Jag tänker inte föregripa den prövning som regeringen då ska göra.
frs · GQ12981 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:981 om länsteaterverksamheten i har frågat mig om jag ser några möjligheter att vidta åtgärder för att ge ett positivt förhandsbesked om att länsteaterverksamheten i införlivas i det permanenta statliga stödsystemet i så god tid att planeringen verksamhet kan ske på ett rimligt sätt. Jag har full förståelse för att Musik & Teater i likhet med alla andra kulturinstitutioner har behov av långsiktig planering för sin verksamhet inför kommande år. Som framgår av mitt tidigare svar på en likartad fråga från kan jag emellertid inte föregripa regeringens överväganden i höstens budgetproposition. Budgetarbetet pågår just nu och det vore direkt fel av mig att lämna förhandsbesked om de förslag som regeringen kommer att förelägga . Mitt tidigare svar måste därför stå fast.
frs · GQ12982 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:982 om nordisk lagharmonisering av familjerätt och successionsrätt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få till stånd en lagharmonisering inom avseende familjerätten och successionsrätten. Frågan ställs mot bakgrund av två av professorerna utarbetade studier av äktenskapsrätten och successionsrätten i . Studierna har publicerats och är en delredovisning av ett uppdrag från de nordiska justitieministrarna. Den återstående delen kommer att behandla rättsförhållanden mellan barn och föräldrar. Alla de nordiska länderna är positivt inställda till nordiskt samarbete i lagstiftningsärenden, särskilt inom familjerättens område. Vi försöker undvika oönskade skillnader mellan länderna och erkänner värdet av nordisk samordning i det internationella arbetet. Det handlar både om intresset för det land som driver ett lagstiftningsprojekt av att få in det nordiska perspektivet i arbetet och om de andra ländernas intresse av att vara informerade och ibland få möjlighet att påverka förslagen. Lødrups och Agells jämförande studier kommer att vara till ovärderlig hjälp för den kontinuerliga utvärdering av det nordiska samarbetet som sker i det dagliga lagstiftningsarbetet. Det saknas dock tillräckligt underlag för att göra några mer övergripande ställningstaganden till vilka prioriteringar som ska göras i stärkandet av det nordiska samarbetet på familjerättens område. Det återstår en studie rörande rättsförhållanden mellan barn och föräldrar att ta del av. Det behöver bland annat också göras en grundläggande utvärdering av vilka de praktiska behoven av harmonisering är och var de i så fall är störst. Tillsammans med de övriga nordiska justitieministrarna gav jag den nordiska ämbetsmannakommittén för lagstiftningsfrågor i uppdrag att inför nästa ministermöte, om möjligt, mot bakgrund av framlagda rapporter värdera behovet av samarbete i syfte att öka rättslikheten mellan de nordiska länderna inom området. Jag kommer alltså att ta upp frågan tillsammans med mina nordiska kolleger på det kommande justitieministermötet . I sammanhanget kan jag också berätta att vi inom departementet planerar att under slutet av året arrangera ett nordiskt familjerättsseminarium. Avsikten är att ge tillfälle till diskussion i en bred krets av politiker, praktiker och forskare om behovet och nyttan av nordisk harmonisering, och hur en sådan i så fall skulle kunna se ut på vissa områden.
frs · GQ12983 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:983 om särskilda beredskapspolisen har frågat mig om jag är beredd att delegera ansvaret för att besluta om insatser av den särskilda beredskapspolisen till . Beredskapspoliser som ingått särskilt avtal med kan kallas in vid och inför särskilt svåra och påfrestande situationer ur ordnings- och säkerhetssynpunkt. För att en polismyndighet ska få ta dessa beredskapspoliser i anspråk i fredstid krävs emellertid att det i princip är fråga om en verkligt extrem och allvarlig situation som riskerar att utveckla sig till att omfatta flera delar av samhället. Polisens reguljära resurser ska också ha bedömts vara otillräckliga för att hantera situationen. En sådan situation har aldrig inträffat i , vilket också är anledningen till att beredskapspoliser ännu inte använts i detta sammanhang. När () i en framställning till departementet i början av vårt ordförandeskap i EU ville ha ett generellt tillstånd att under hela ordförandeskapet få ta i anspråk beredskapspoliser med avtal, fanns det enligt förordningen (1986:616) om beredskapspolisen inte förutsättningar att ge ett sådant tillstånd. Regeringen fattade emellertid aldrig något beslut i den frågan eftersom framställningen drogs tillbaka av RPS. De extrema situationer som enligt förordningen kan föranleda insatser av beredskapspolisen är av närmast nationell karaktär och så omfattande att det är rimligt att regeringen fattar besluten. Flera utredningar har tittat närmare på frågan om hur beredskapspolisen ska användas. har till exempel uttalat att det inte finns skäl att utvidga möjligheterna att använda beredskapspolisen i fredstid. senast var det 11-septemberutredningen som tog upp beredskapspolisens roll, i ett avsnitt om Försvarsmaktens stöd till polisen. Utredningen lämnade dock inget förslag i den delen. skriver i sin fråga att RPS har begärt att beslutsmandatet ska flyttas från regeringen till RPS. Någon sådan framställning har inte gjorts. Däremot pågår det ett arbete inom RPS som syftar till att klarlägga bland annat i vilka situationer man från polisens sida vill kunna ta hjälp av beredskapspoliser och var befogenheten att kalla in dem bör ligga. Jag har för avsikt att invänta detta arbete innan jag närmare uttalar mig om beredskapspolisens framtida uppgifter.
frs · GQ12984 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:984 om framsynt regionalpolitik har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att möjliggöra en positiv utveckling i . Bakgrunden till frågan är en rapport som publicerats av . I rapporten presenteras ett positivt framtidsscenario, som beskrivs som möjligt att uppnå om länets utvecklingsmöjligheter utnyttjas på rätt sätt och understöds av vissa statliga åtgärder. Rapporten är framtagen som ett led i länets tillväxtprogramsarbete. Rapportens innehåll speglar på ett bra sätt intentionerna med den nya regionala utvecklingspolitiken. Politiken ska medverka till att de resurser och det engagemang som finns lokalt och regionalt i alla delar av landet kan tas till vara och utvecklas. Ett av de viktigaste instrumenten för detta är de regionala tillväxtprogram som ska genomföras i samtliga län under perioden 2004@2007. I arbetet med dessa ska aktörer från olika samhällssektorer, utifrån sina kunskaper och erfarenheter, gemensamt bestämma hur ett läns utvecklingspotential bäst kan stärkas. Av stor betydelse för en regions möjligheter att utvecklas är insatser som görs på olika områden inom ramen för den generella politiken och som syftar till att ge samtliga regioner en likvärdig och god bas för utvecklingsarbetet. Hit räknar jag bland annat kommunernas ekonomi, universitets- och högskolesatsningarna och goda flygförbindelser. Dessa områden lyfts också fram i den aktuella rapporten. Goda flygförbindelser är av särskilt stor betydelse för orter i områden som präglas av långa avstånd. Jag kommer därför noga att följa utvecklingen för flyget i bland annat . En av de viktigaste förutsättningarna för en hållbar tillväxt är att en hög kvalitet kan garanteras medborgarna i de grundläggande välfärdstjänsterna. Det är därför regeringen framhåller att de grundläggande principerna för en långtgående utjämning ska ligga fast. Avslutningsvis hoppas jag att lokala och regionala aktörer i läser och tar till sig det som rapporten från pekar på. I och med införandet av tillväxtprogrammen är det lokala och regionala engagemanget avgörande för att kunna stötta en positiv utveckling.
frs · GQ12985 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:985 om högskolestudier på distans har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kommunerna inte ska behöva betala för de kostnader som högskolestudier på distans innebär. Regeringen har byggt ut högskolan kraftigt. 100000 nya högskoleplatser har tillskapats runtom i landet och högskolor finns nu i varje län. Tillgängligheten till högre utbildning har också ökat genom tillskapandet av . Distansutbildningen stärks genom nätuniversitetet som samordnar nätburen distansutbildning och ger studenterna en samlad ingång. Distansutbildning innebär traditionellt att undervisningen koncentreras till kortare sammankomster vid lärosätet och däremellan bedriver studenterna i hög grad självstudier. och högskolor har utvecklat närmare samarbete med kommunala lär- och studiecentrum för sammankomster mellan lärare och student, för studenternas självstudiearbete och som mötesplats för videokonferenser och nätbaserad undervisning. Det förekommer också att lärosäten och kommuner samarbetar för att anpassa utbildningsutbudet till det lokala näringslivets kompetensbehov. Högskolans och andra utbildningsanordnares samverkan med det omgivande samhället har stor betydelse för den lokala och regionala utvecklingen. Ett samarbete, som det i , innebär också ömsesidiga åtaganden. Lärosätena anpassar sitt utbildningsutbud som kommunerna bidrar med vissa resurser för att kunna erbjuda sina innevånare högskoleutbildning på hemorten. och högskolor finns det stora möjligheter till diskussion och överenskommelser med lokala och regionala aktörer. Ett samarbete måste växa fram ur lokala och regionala samtal och en gemensam syn på vad man vill åstadkomma med samarbetet. Samverkan måste ske med ömsesidig respekt för de olika ansvar, roller och kulturer som finns i högskolan och i det omgivande samhället. Det ligger i kommuners och regioners intresse att människor utbildar sig och att det skapas möjligheter att få den kompetens som behövs för att utveckla företag och verksamhet i alla delar av landet och därmed skapa hållbar tillväxt. För att stimulera en hållbar regional tillväxt och främja rekryteringen till högre utbildning har regeringen för perioden 2002@2004 inrättat en delegation för regional samverkan om högre utbildning som leds av , landshövding i . Delegationen har att fördela till regional samverkan.
frs · GQ12986 · 2003-05-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:986 om väntetider till ortopedläkare har frågat mig om jag avser att verka för att väntetiderna för att få träffa en ortopedläkare förkortas. Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen, som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen, ansvarar för att medborgarna erbjuds hälso- och sjukvård och för organisationen av vården. Det är landstingens ansvar att organisera vården och att rekrytera personal så att de kan erbjuda en fullgod vård till alla patienter. I landstingens planeringsansvar för hälso- och sjukvården ligger också att disponera resurser efter medborgarnas behov av vård. Regeringen slöt ett avtal om utvecklingsinsatser med och . Man kom där överens om att landstingen bland annat ska svara för att avsevärt förstärka läkartätheten. I och med avtalet tillför regeringen ca 9 miljarder till hälso- och sjukvården under åren 2001@2004. satsar regeringen under åren 2002@2004, för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Jag vill också framhålla att staten och har kommit överens om att en utökad vårdgaranti ska införas tidigast . Denna utökade vårdgaranti kommer att innebära ett åtagande från landstingen att erbjuda behandling från det att beslut om behandling fattats. Regeringens satsningar i kombination med det fria vårdvalet som trädde i kraft , stärker avsevärt patienternas valfrihet och möjligheter att få vård samt för att vården förstärks med nödvändiga läkarresurser. Avslutningsvis vill jag framhålla att vi redan nu ser de positiva effekterna av satsningarna. I rapporten vänta på vård som presenterade , konstateras bland annat att det i de flesta fall råder en god tillgänglighet i vården. Av dem som har akut vårdbehov träffar nio av tio läkare eller dagen därpå. Av dem som inte har akuta vårdbehov träffar en läkare och väntar än en månad.
frs · GQ12987 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:987 om fusk med socialförsäkringarna har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder så att försäkringskassorna motiveras mer att arbeta mot det ökande fusket, och därmed förbättra den ekonomiska situationen för socialförsäkringarna. Inledningsvis vill jag framhålla att det är av fundamental betydelse att bidrag av olika slag utbetalas endast till den som är berättigad och då till rätt belopp. I annat fall äventyras socialförsäkringssystemets legitimitet. Regeringen har formulerat det övergripande målet att socialförsäkringen ska administreras rättssäkert och effektivt så att tilltron till den bevaras och stärks. I regleringsbrevet för har för verksamhetsgrenen Handläggning ställts upp målet att fusk och missbruk av olika socialförsäkringsförmåner ska minimeras. Exempel på åtgärder är att regeringen inom området ekonomisk familjepolitik i proposition 2001/02:119 föreslagit nya regler om bevisbördan inom bostadsbidraget så att samma beviskrav införs som inom underhållsstödet. Vidare kan nämnas att frågor om missbruk har beaktats i den översyn av lagen om underhållsstöd som lämnats till regeringen. genomförde en riktad kontroll av ärenden med tillfällig föräldrapenning. Kontrollen visade att i omkring vart tionde ärende av 3000 granskade kan föräldrarna ha lämnat felaktiga uppgifter. utarbetar en ny kontroll- och fuskstrategi. Strategin bygger på att i högre grad återanvända information som myndigheterna har tillgång till och att gruppen av försäkrade blir föremål för en kvalificerad efterkontroll efter en riskanalys. Historiskt har andelen anmälda bedrägeribrott som blir föremål för domstolsprövning varit ringa. Skälet är att denna typ av brott har bedömts som mindre prioriterad brottslighet. I skenet av att det ofta handlar om försäkringsbedrägerier som begås vid upprepade tillfällen och att brotten sammanlagt kostar stora belopp har inlett överläggningar med Riksåklagaren och om att denna brottslighet ska få en högre prioritet i brottsbekämpningen. Avslutningsvis vill jag betona att regeringen självfallet ser mycket allvarligt på fusk och missbruk inom socialförsäkringen och avser att noga följa utvecklingen på detta område.
frs · GQ12988 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:988 om kostnader för asylsökande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förmå att i samförstånd med kommunerna lösa konflikten mellan verket och kommuner om kostnader för asylsökande. Som jag tidigare redovisat i frågesvar till är det ansvar att utreda, fatta beslut om och genomföra de eventuella insatser som krävs i de fall barn kan vara i behov av skydd. I de fall en kommun bedömer att ett asylsökande barn behöver vård i ett annat hem än barnets eget lämnas statlig ersättning med stöd av 7§ förordningen (2001:1118) om statlig ersättning för asylsökande med flera. Enligt 11§ nämnda förordning får statlig ersättning även lämnas till kommuner som har haft betydande extraordinära kostnader för personer som avses i 1§ första stycket lagen om mottagande av asylsökande med flera. Låt mig också erinra om att regeringen ekonomiska vårproposition har lämnat ett förslag till om att under en övergångstid lämna statlig ersättning till kommuner för utredningskostnader avseende asylsökande barn som kommit till utan legal vårdnadshavare, så kallade ensamkommande barn. Regeringen avser och efter samråd med och pröva och fastställa de närmare grunderna för statlig ersättning till kommunerna för de ensamkommande barnen. Dessa barn befinner sig i en mycket sårbar situation och bör därför i ett tidigt skede utreda varje barns behov av insatser och besluta om var barnet ska bo. Asylsökande barn och ungdomar har tillgång till skola, förskola och skolbarnsomsorg på lika villkor som barn bosatta i . Regeringen avser lämna ett uppdrag till och att följa upp denna reform. Statlig ersättning lämnas till kommuner med ett bestämt schablonbelopp per elev och år. Beloppet varierar beroende på vilken skolform det gäller. I de fall en kommun eller ett landsting har kostnader för elever med särskilda behov av stöd eller andra extraordinära kostnader för skolverksamhet får efter särskild prövning betala ersättning för dessa kostnader. Som jag redovisat i mitt svar finns redan en ordning som reglerar den statliga ersättning kan lämna till kommunerna för insatser gällande asylsökande. Därutöver har regeringen i vårpropositionen även föreslagit en särskild statlig ersättning till kommunerna vad avser utredningar för asylsökande barn som kommer till utan legal vårdnadshavare. Jag finner därutöver ingen anledning att vidta några åtgärder för att ändra gällande ordning.
frs · GQ12989 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:989 om ensamkommande flyktingbarn har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra hanteringen av ensamkommande flyktingbarn. Jag ser mycket allvarligt på att asylsökande barn avviker från och följer därför denna fråga noggrant. och polisen i samarbetar för att mer grundligt ta reda på orsakerna till att barn avviker. Myndigheternas granskning omfattar även de barn som inte bott på en anläggning utan hos släktingar när de försvunnit. Redogörelsen för detta arbete förväntas bli klar . Det regeringen uppger i den tredje rapporten till för barnets rättigheter överensstämmer helt med de uppgifter jag har fått från när det gäller förfarandet då ett barn har avvikit från en anläggning. Då personalen upptäcker att ett barn har lämnat boendet utan att meddela vart han eller hon tänkt att ta vägen anmäls detta omgående till polisen, samt barnets gode man. Mot bakgrund av rutiner vid ett avvikande samt den kartläggning som sker av de barn som avvikit finner jag inte anledning för regeringen att vidta någon ytterligare åtgärd.