ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111088 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1088 av () till utbildningsminister om historieämnets framtid har låtit syna historieämnet vid 20 lärosäten. Undersökningen visar att många nybörjarstudenter i historia har så stora kunskapsluckor att lärarna måste lägga om undervisningen för att alla ska kunna hänga med. Vid ett par högskolor har man infört diagnostiska prov för nybörjarna och dessa har visat att allmänbildningen är låg. Eftersom historisk kunskap och historiska färdigheter krävs för att kunna förstå och förändra både samtiden och framtiden är det alarmerande att landets nybörjarstudenter i historia visar sig ha allt sämre kunskaper i ämnet. bedömare ser att studenternas historielöshet är ett resultat av historieämnets svaga ställning i gymnasieskolan. Visserligen kan det bli en förändring eftersom den parlamentariska föreslagit att alla gymnasieelever ska läsa ämnet. Men 50 gymnasiepoäng, under ett läsår, som föreslår ska införas är helt otillräckligt "om statsmakterna menar allvar med att en förståelse för det förflutna är väsentligt för att förstå nutiden", som bedömarna skriver. Dessa signaler är allvarliga och fordrar krafttag från statens sida. Vi riskerar att förlora flera generationer i kunskapen om historia. Det i sin tur underlättar för extrema och odemokratiska vänster- och högerrörelser att växa fram. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att förbättra de historiska kunskaperna hos gymnasieelever och studenter?
fr · GQ111089 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1089 av () till utbildningsminister om skolornas ansvar för simundervisning Vi ser nu fram emot en lång sommar med mycket sol och bad. Tyvärr är det också en period när vi vet att människor kommer att förolyckas genom drunkningstillbud. De flesta av tillbuden skulle med all säkerhet kunna ha förhindrats genom olika åtgärder. En av de viktigaste är naturligtvis att se till att vi har en hög simkunnighet och god kunnighet i hjärt- och lungräddning bland barn och vuxna. Enligt Svenska återkommande rapport är det mer än 100000 barn i åldrarna som inte ens kan simma och bara två av tio vet hur man utför hjärt- och lungräddning. Enligt läroplan ligger ansvaret för barnens simundervisning och utbildning i hjärt- och lungräddning på skolorna. Tyvärr är skolornas inställning i vissa fall tämligen njugg. Om detta beror på okunskap om deras ansvar eller den pressade ekonomin är oklart. Det som avgör om barnen får bra simundervisning är vilken skola de går på och var i landet den ligger. Som vanligt tvingas vi som politiker inse att det är vissa barn som är mer privilegierade, vars föräldrar alltid kommer att se till att barnen får undervisning, medan andra barn är utelämnade till kommunernas och politikernas välvilja. Mot bakgrund av ovanstående undrar jag vad utbildningsministern avser att göra för att skolorna ska leva upp till läroplanen vad avser att eleverna ska ha uppnått simkunnighet och kunnighet i hjärt- och lungräddning innan årskurs fem?
fr · GQ111090 · 2003-06-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:1090 av () till näringsminister om Post- och Post- och är världens äldsta alltjämt utkommande periodiska publikation. Den utges av som har privilegium på inkomsterna av utgivningen. Ingen kungörelse har laglig verkan förrän den publicerats i POIT. Jag har förstått att det finns långt gångna planer hos Socialdemokraterna att avskaffa privilegium @ och därmed beröva densamma de medel som möjliggjort utgivningen av , , ordboken över svenska språket och dess utveckling . har på förslag från näringsutskottet gjort ett tillkännagivande till regeringen att upphäva privilegiet, varigenom alla officiella meddelanden i stället för att som hitintills meddelas i POIT, nu i stället tillkännages över internet och inte längre i tryckt form. Detta beslut leder till att de medel som använts för att finansiera utgivningen av försvinner. uppbär inte något statsanslag och vill av principiella skäl inte acceptera ett statsbidrag till finansieringen av . tillkännagivande har ännu inte lett till någon åtgärd från regeringens sida. Jag vill fråga näringsministern: Vad avser ministern att göra för att med bevarande av integritet möjliggöra fortsatt utgivning av ?
fr · GQ111091 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1091 av () till statsrådet om försvunna barn från flyktingförläggningar Regeringen lämnar en rapport till för barns rättigheter. I den senaste av dessa rapporter skriver regeringen bland annat, att ensamkommande flyktingbarn, som försvunnit från förläggning i , har anmälts till myndigheter. Den ideella föreningen , som arbetar mot barnsexhandel och trafficing, har gjort efterforskningar hos polis, socialtjänst och flyktingförläggning. De har funnit att verkligheten i många fall inte stämmer med de av regeringen lämnade uppgifterna. "Det tar och ibland innan försvinnanden anmäls till polisen och har inte kontaktats alls i något enda fall. Det är bedrövligt" säger , Ecpats generalsekreterare, i tidningen . Vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder för att ovanstående missförhållanden ska rättas till, så att försvinnanden verkligen anmäls omgående?
fr · GQ111092 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1092 av () till statsrådet om upptrappning av arbetsförmåga Jag har full respekt för att det bedöms vara svårt att sjukskriva personer på till exempel . Vem klarar att bedöma skillnaden mellan arbetsförmåga till 50 och 55? Däremot är det en brist att det i nuvarande sjukpenningssystem inte finns en möjlighet att trappa upp arbetsinsatsen för den, som varit långtidssjuk i mindre steg än de som krävs. Jag möter många sjukskrivna som vill tillbaka till arbetslivet på heltid, men känner rädsla för att ta steget tillbaka i alltför snabba kliv. För dem vore det en styrka om en sjukskrivning på till exempel kunde trappas upp till säg så att den enskilde successivt kunde pröva sin förmåga. För att det ska vara möjligt är nuvarande system för fyrkantigt och ett hinder på vägen tillbaka till arbetslivet. Jag vill därför fråga statsrådet om han är beredd att pröva förutsättningarna för en successiv upptrappning av arbetsinsatsen för långtidssjukskrivna, som ingår i ett rehabiliteringprogram.
fr · GQ111093 · 2003-06-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:1093 av () till justitieminister om barnsexhandel lämnar den en rapport till för barns rättigheter. Ecpat har funnit det nödvändigt att lämna in en alternativ rapport för att bland annat visa på felaktiga uppgifter. Ecpat, som verkar mot barnsexhandel, vill fästa uppmärksamhet på de faror som barn och ungdomar kan råka ut för då de knyter kontakter på Internet, men visar också på en lucka i lagen som gör det möjligt att titta på barnporr så länge den inte laddas ned på hårddisk, diskett eller cd. Föreningen är dessutom kritisk mot att omfattningen av barnsexhandel i vårt land inte har utretts ordentligt. Kritiken gäller även att resurser saknas för att utreda de fall som anmäls till polisen. Ämnar ministern vidta åtgärder så att barnsexhandeln kan utredas?
fr · GQ111094 · 2003-06-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:1094 av () till kulturminister om nordisk TV Dagens bristande tillgång till de andra nordiska ländernas TV har flera negativa effekter, inte minst blir kunskapen om våra grannländer sämre och språkförståelsen blir lidande. Det är av befolkning som har rötter i eller nära släktingar i de nordiska grannländerna, dessa har givetvis ett stort intresse av att få ta del av grannlands-TV. Med digitaliseringen av televisionen finns det stora möjligheter att förmedla många fler TV-kanaler till tittarna. Om det är utrymmesskäl som gör att vi tittare inte kan få ta del av vad som händer i de andra nordiska länderna, så försvinner detta problem med digitaliseringen. Införande av digital-TV pågår i samtliga nordiska länder. Digitaliseringen kan dock innebära en försämring om SVT och andra public service-företag väljer att sända sina program krypterat i det digitaliserade marknätet. För distribution av analoga TV-sändningar i kabelnät råder must carry-principen, det vill säga skyldighet att vidaresända SVT1 och 2 samt TV4. Jag anser att must carry-principen borde råda i digitaliserade kabelnät för åtminstone en public service-kanal vardera från , , och . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga följande: Vilka åtgärder är kulturministern beredd att vidtaga för att alla nordiska medborgare ska få tillgång till de andra nordiska ländernas TV?
fr · GQ111095 · 2003-06-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:1095 av () till statsrådet om kommuners efterlevnad av LSS De fysiskt och psykiskt handikappade ska enligt lagen garanteras goda levnadsvillkor. Men många kommuner som är skyldiga att erbjuda exempelvis gruppboende eller personlig assistans följer inte lagen om stöd och service till medborgare med funktionshinder (LSS). I ett flertal kommuner får inte de kommuninnevånare som har fått beslut om att de beviljats hjälp enligt LSS detta stöd. I är det 183 personer som inte fått stöd. I är det 123 personer som inte fått stöd. I är det 63 personer som inte fått stöd. Detta är bara tre exempel av många på hur dåligt lagen om LSS följs i många av landets kommuner. Detta beror också på att vissa kommuner har dålig ekonomi och därför inte kan följa lagen. Denna situation är ohållbar. Det är av avgörande betydelse för människor med funktionshinder att LSS fungerar och efterlevs. De som inte får sitt berättigade stöd förnekas rätten att ta makten över sina egna liv och kunna leva självständigt. Eftersom de som är i behov av personlig assistans är en grupp människor som verkligen behöver detta stöd så vill jag fråga om statsrådet avser att vidta några åtgärder för att förbättra situationen för alla dem som är berättigade till stöd enligt LSS, men inte får det.
fr · GQ111096 · 2003-06-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:1096 av (m) till näringsminister om riksdagsledamöternas insyn i de statligt ägda bolagen Regeringen överanstränger sig knappast för att bjuda in riksdagsledamöterna att närvara vid de öppna bolagsstämmor som hålls i en del, om också inte alla, av staten ägda företagen även om möjligheten föreligger . Företag som verkar inom konkurrensutsatta sektorer ska för så kallade affärshemligheter givetvis kunna komma i åtnjutande av viss sekretess. och dess utskott kan via få del av även sekretesskyddad information rörande statliga bolag. Den rätten tillkommer dock ej de valda ombuden för folk. Samma folk som med sina mer eller mindre tvångsuttaxerade skattemedel är med om att finansiera delar av den statligt ägda företagssektor som antingen ofta eller ibland efterlämnar röda bokslut. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att öka riksdagsledamöternas insyn i de statligt helt eller delvis ägda företagen?
fr · GQ111097 · 2003-06-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:1097 av (m) till statsrådet om båtregister Kort tid kännetecknar utredningen om ett eventuellt nytt båtregister. Den 31 mars@1 april 2003 avhölls ett arbetsgruppsmöte med alla relevant berörda parter som enades om behovet av att ett nytt fritidsbåtsregister bör införas. Stötestenen är huruvida det ska vara statligt eller ej, obligatoriskt eller frivilligt. Försäkringsbranschen är till exempel mot en obligatorisk ansvarsförsäkring men för ett obligatoriskt båtregister. Man uppskattar att det finns mellan 130000 och 150000 oförsäkrade fritidsbåtar som inte är att anse som småbåtar vilka kan ingå i en hemförsäkring. , som har regeringens uppdrag att utreda frågan, gav i praktiken arbetsgruppen/remissinstanserna himmelfärdshelgen på sig för att studera dess utredning och komma med sina synpunkter. Alltför för att alla skulle hinna delge SFV sin syn på utredningsförslaget. SFV:s utredning går helt emot remissinstanserna och avstyrker ett obligatoriskt fritidsbåtsregister. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av det låsta läget i denna fråga?
fr · GQ111098 · 2003-06-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:1098 av (m) till justitieminister om tillsättningar av länspolischefer I samband med avskedandet av länspolismästaren i framkom bland annat via tidningsartiklar att polisstyrelserna i , och @ till skillnad mot vad som gäller för övriga länspolismyndigheter i landet @ inte kan delta i något formellt samråds- och beslutsförfarande inför tillsättandet av en ny länspolischef. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att korrigera detta missförhållande?
fr · GQ111099 · 2003-06-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:1099 av () till miljöminister om , och valfångst har riktat kritik för hanteringen av valfångstfrågan på IWC:s () möte i . Vid omröstningen var det röst som gjorde att nu kommer att börja med valfångst. Miljöministern har vid olika tillfällen och i olika sammanhang gett intryck av att fadäs ska "rättas till". Då har den socialdemokratiska regeringen och miljöministern tillfälle att se till att inte kan påbörja sin valfångst. Vilka konkreta åtgärder avser miljöministern att vidta för att på kommande reparera röstningsfadäsen från och i stället förhindra valfångst med IWC:s godkännande?
fr · GQ111100 · 2003-06-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:1100 av () till försvarsminister om och stod enligt statistik för av sjöräddningsfallen 2002, det vill säga 644 av totalt 1605 sjöräddningsfall. har , efter regeringens medgivande, lånat tre stridsbåtar (90H) av försvaret och även tio stycken stridsbåtar av typen 90E. Denna möjlighet att utan full kostnadstäckning låna ut upp till 13 båtar går ut . I ett beslut avslog regeringen ansökan om en förlängning av undantaget. som har det huvudsakliga ansvaret för sjöräddning, har enligt uppgift inga planer på eller resurser för att ta över det ekonomiska ansvaret för de aktuella båtarna. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att tillförsäkra att sjöräddningsinsatser inte behöver upphöra på grund av fartygsbrist ?
fr · GQ111101 · 2003-06-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:1101 av () till försvarsminister om regeringsplanet Försvaret har ont om pengar, det fattas pengar för att genomföra den verksamhet som beslutat om. En ekonomisk uppgörelse tycks finnas mellan regeringen och flygvapnet då det gäller det så kallade regeringsplanet. har man kunnat läsa om en "märklig" resa där planet beordrades kvar i , detta av statsråden och @ utan att för den skull flygvapnet fick ett enda öre i extra ersättning för detta extra dygn. Det måste ju ha kostat för besättningens övernattning, traktamenten med mera. Kan detta vara riktigt? Statsrådet kommenterar det hela med: "det spelar ingen roll om planet står i eller flyger eller om det står extra i ". Enligt en annan uppgift kostade extradygnet i totalt extra för flygvapnet i merutgifter. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för att förändra avtalet så att därmed flygvapnet inte åsamkas extrautgifter av det här slaget?
fr · GQ111102 · 2003-06-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:1102 av () till statsrådet om moms på folkbildning I utredningen i ett EG-rättsligt perspektiv (SOU 2002:74) föreslås att ideella föreningar ska momsbeskattas för sin "näringsverksamhet". För folkbildningens del skulle detta innebära moms på studiecirklar. Min egen erfarenhet säger mig att folkbildningen knappast gör några stora pengar på studiecirklar. Tvärtom handlar det ofta om ideellt arbete eller någon som går runt på marginalen. Skulle man höga avgifterna skulle folkbildningens särart hotas. Fler i de prioriterade målgrupperna arbetslösa, invandrare och funktionshindrade skulle stängas ute. och folkhögskolor skulle bli som vilka utbildningsanordnare som helst och deras särskilda och viktiga uppdrag för vårt demokratiska samhälle skulle gå förlorat. Utredningen hänvisar i sitt förslag till att momsen ska EU-anpassas. Men EU-direktiven ger medlemsländerna stor frihet när det gäller sådant som folkbildning. Länder som och har till exempel undantagit ideell verksamhet från mervärdesskatt. Min fråga till statsrådet är följande: Avser statsrådet att verka för att stoppa det utredningsförslag som skulle innebära ovanstående begränsningar för folkbildningen?
fr · GQ111103 · 2003-06-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:1103 av () till statsrådet om delat barnbidrag slutar många äktenskap i skilsmässa, vilket i sin tur i många fall leder till att föräldrarna har delad vårdnad om sina barn. Det är inte ovanligt att barnen bor halva tiden hos sin pappa, en form av växelvis boende. Folkbokföring av barnen kan dock ske endast i det ena hemmet. Detta leder med nuvarande regelverk till att hela barnbidraget utbetalas till föräldern på den folkbokförda adressen. Ur kostnadssynpunkt blir det i sådana fall ingen skillnad för någon av föräldrarna. Delad vårdnad innebär alltså delad skyldighet och bör i logikens namn också innebära samma rättigheter. Bägge föräldrarna bör därför få lika del av barnbidraget när barnen bor lika mycket hos båda. Min fråga till statsrådet blir därför: Är statsrådet beredd att ta initiativ till en förändring av regelverket för barnbidrag till föräldrar med delad vårdnad när barnen bor lika mycket hos båda föräldrarna?
fr · GQ111104 · 2003-06-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:1104 av () till socialminister om bidrag till sociala verksamhet delar ut till ideella organisationer med socialverksamhet. , som driver en omfattande social verksamhet, får dock inte del av detta bidrag. Enligt de statliga direktiven är inte en tillräckligt demokratisk organisation. För att vara berättigad till bidrag måste en organisation vara organiserad enligt traditionell demokratisk föreningsordning. Reglerna är skrivna för att passa traditionella folkrörelser. är inte beredd att ändra sin organisation som fungerat och som ser lika ut i alla de 109 länder där den bedriver verksamhet. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att ändra de regler som styr så att även kan få del av dessa bidrag till sin sociala verksamhet?
fr · GQ111105 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1105 av () till kulturminister om lokalradions organisation Regering och riksdag har slagit fast följande om en radio och TV i allmänhetens tjänst: Den ska ha en decentraliserad organisation och den regionala och lokala organisationen ska utformas och ges tillräckliga resurser så att förhållandena i hela landet kan speglas. En intern utredning i har lagt fram förslag om förändringar vid de lokala kanalerna. Det finns hos bland andra de anställda en oro att om förslagen genomförs kommer de att leda till ökad centralisering och minskat lokalt inflytande. Alltså en utveckling i strid med det inledningsvis beskrivna målet. Detta är naturligtvis inte en intern fråga som enbart berör personalen. Den handlar framför allt om att garantera mångfald och allsidighet. Jag vill fråga kulturministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att säkerställa att en radio och TV i allmänhetens tjänst också har en decentraliserad organisation och ett starkt lokalt inflytande.
fr · GQ111106 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1106 av () till utrikesminister om registrering av partnerskap på ambassader Efter att på principiella grunder ha motsatt sig förslag om att tillåta partnerskapsförrättningar på svenska ambassader och konsulat har Socialdemokraterna nu slutligen ändrat ståndpunkt. fattade regeringen beslut om att personal vid ambassaderna i , och @ som förrättar borgerliga vigslar @ också ska kunna registrera partnerskap. Enligt uppfattning bör partnerskap kunna ingås på alla svenska utlandsrepresentationer som har behörighet att förrätta borgerlig vigsel och där värdlandet gett sitt godkännande till att partnerskapsförrättningar genomförs. Det enda godtagbara skälet för att en ambassad med vigselbehörighet inte skulle förrätta partnerskapsceremonier är att värdlandet skulle motsätta sig detta. Passivitet från svenskt håll kan aldrig vara en ursäkt. Det är därför förvånande att regeringen har valt att endast tillfråga åtta länder (, , , , , , samt ) om godkännande för den svenska ambassaden att förrätta partnerskapsceremonier. Antalet länder där den svenska ambassaden har vigselbehörighet är betydligt större, och det rimliga borde vara att en formell förfrågan riktas till samtliga länder där den svenska ambassaden har vigselbehörighet. Min fråga till utrikesministern är: När avser utrikesministern att rikta en formell förfrågan om godkännande av partnerskapsförrättningar på den svenska ambassaden till samtliga värdländer för ambassader som har behörighet att förrätta borgerliga vigslar?
fr · GQ111107 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1107 av () till utrikesminister om situationen i har begärt att ska agera mot de ledare för befrielserörelse, GAM (Gerakan Merdeka), som bor i och av vilka flera är svenska medborgare . I har fördömandena av "ovilja" att hjälpa till varit starka. Bland annat har minister för säkerhetsfrågor sagt att de diplomatiska förbindelserna med kan komma att brytas om inte en lösning på frågan kan finnas. Även talmannen i parlamentet har varit mycket frän i sin kritik av . Utrikesminister har klargjort att inte kan lämna ut svenska medborgare enär det strider mot lagen. Helt riktigt har utrikesministern också poängterat att enligt rådande lagstiftning inte kan agera mot individer såvida de inte gjort något brottsligt. Utrikesministern har också tagit avstånd från GAM och framfört sitt stöd för territoriella integritet och till fredprocessen. Utöver de diplomatiska och juridiska förvecklingarna finns det dock en annan fråga i sammanhanget, nämligen att många indonesier tror att och folk stöder GAM, samt försvarar dess ledare. Förslag om bojkott av finns. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesministern: Vad avser ministern att vidtaga för åtgärder för att säkerställa fortsatta, långsiktigt goda förbindelser med och motverka de bojkottkrav som framställts?
fr · GQ111108 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1108 av () till finansminister om reklamskatten kom till undertecknad och övriga ledamöter ett glatt sommarbesked @ "Sommartider, hej, hej ..." @ från , Tidskrifter och Tidningsutgivarna, undertecknat (SJF), (ST) och (TU). I den trevliga sommarhälsningen tillönskades mottagarna skön sommar och tackades för att den "i full enighet beslutat börja avveckla reklamskatten 2004 och därmed också ge de tryckta medierna rättvisa konkurrensförhållanden på mediemarknaden". Den kraftiga nedgången av annonser i dagspressen , med negativa konsekvenser som följd, gör det utomordentligt angeläget att omgående ta bort reklamskatten. 1997/riksdag beslutade (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20) att från avskaffa reklamskatten på reklamtrycksaker. I yttrande till finansutskottet (1997/98:SkU4y) påminde skatteutskottet om att enighet föreligger om att reklamskatten bör avskaffas. SOU 1997:53 och därefter skatteutskottet vid fem tillfällen, 1998/99:SkU13, 1999/2000:SkU16, 2000/01:SkU17, 2001/02:SkU20 och /03:SkUy1, hävdat detsamma. Min fråga till statsrådet och chefen för är därför: Avser finansministern att verka för ett avskaffande av reklamskatten?
fr · GQ111109 · 2003-06-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:1109 av () till finansminister om statens utgiftstak och god redovisningssed I årliga granskningsrapport till regeringen (RRV 2003:15) konstateras följande om statens utgiftstak under rubriken : "Således har den grundläggande principen om bruttoredovisning frångåtts vad gäller anställningsstöd, kompetensutveckling, bredbandsinstallation och sjöfart. I stället för stöd genom betalningar som redovisas som utgifter på statsbudgeten ges subventioner i form av krediteringar av företags, kommuners och landstings skattekonton." Vidare skriver verket beträffande statens utgiftstak : "RRV vill uppmärksamma regeringen på att med en bruttoredovisning enligt lag om statsbudgeten även för ovan nämnda poster så skulle utgiftstaket överskridas med istället för en redovisad marginal om plus ." högsta revisionsmyndighet anger alltså att statens utgiftstak @ med en korrekt redovisning @ inte klarades, utan bröts igenom med . Den socialdemokratiska regeringens tal om det statliga utgiftstakets betydelse som budgetpolitisk restriktion torde därmed slutgiltigt vara punkterat. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern vad han avser att vidta för åtgärder för att om möjligt upprätta det statliga utgiftstakets betydelse som budgetpolitiskt styrmedel.