ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12163 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:163 om statens ägarstyrning av har frågat vilka åtgärder som jag avser att vidta för att staten ska utöva en "korrekt ägarstyrning av , det vill säga en ägarstyrning som ligger i linje med av fattade beslut". bildades efter ett riksdagsbeslut om bolagisering. Huvudmotiven var att effektivisera förvaltningen av statens kapital och att möjliggöra konkurrens på lika villkor. Vid såväl bolagiseringen som i de energiuppgörelser som gjorts har därför beslutat att ska styras av affärsmässighet. Av detta skäl, och för att regeringens ägarstyrning ska vara konkurrensneutral, måste företaget uppfylla marknadsmässiga avkastningskrav. har även uttalat att har som huvuduppgift att på ett effektivt sätt producera och leverera el till sina kunder. Jag ser ingen anledning att formulera nya direktiv för , utöver de riksdagsbeslut som redan är fattade. De föreskriver att bolaget ska medverka i omställningen av det svenska energisystemet och att det ska ske på affärsmässiga villkor. Det ligger i bolagets intresse att ligga i framkant och jag är övertygad om att bara ett konkurrenskraftigt kan fortsätta att driva utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart energisystem i . Låt mig också betona att spelar en betydande roll för omställningen av det svenska energisystemet. Bolaget investerar stora summor i forskning och utveckling av nya produktionstekniker och investerar även i elproduktion från förnyelsebara resurser. investeringar i förnybar energi uppgår till ca . Därutöver fattade styrelsen ett beslut om att investera i ett förnyelseprogram för vattenkraften. Inom forskning och utveckling har bolaget koncentrerat insatserna inom bland annat vindkraft, bioenergi, decentraliserad el- och värmeproduktion samt solenergi. Dessa satsningar uppgår till ca . När det gäller kärnkraftens roll i det framtida energisystemet pågår i enlighet med trepartiöverenskommelse om energipolitiken en dialog med kraftindustrin. Syftet är att åstadkomma en brett förankrad överenskommelse om den fortsatta omställningen av energisystemet innefattande villkoren för den fortsatta driften och successiva avvecklingen av kärnkraften.
frs · GR12164 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:164 om hittelön vid fornfynd har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ytterligare stimulera allmänhetens intresse för att rapportera fornfynd. Enligt måste det finnas ett fungerande system för hittelön, annars är risken stor att människor avstår från att meddela gjorda fynd. Vad det gäller rapportering av upphittade fornfynd och möjligheten till ersättning och hittelön för dessa finns ett tydligt regelverk. Lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. slår bland annat fast att den som hittar ett fornfynd ska anmäla detta till , länsstyrelse, länsmuseum eller polismyndighet. De fornfynd som påträffas vid en fornlämning och har ett samband med denna tillfaller staten. Fornfynd som upphittas under andra omständigheter och kan antas vara äldre än tillfaller upphittaren, vilken dock är skyldig att erbjuda staten att lösa in fornfyndet mot betalning. Vidare gäller att särskild hittelön kan lämnas för fornfynd. Lagen omfattar även straffbestämmelser som gäller bland annat om upphittaren låter bli att rapportera ett fornfynd. Lagen fastlägger även att ärenden som rör frågor om inlösen, ersättning och hittelön för ett fornfynd hanteras av samt att det är som genom fyndfördelning kan överlåta fornfynd till ett museum som är villig att ta emot det. Min uppfattning är att allmänhetens intresse för vårt gemensamma kulturarv, eller som i detta fall att rapportera fornfynd, främst handlar om att öka människors kunskaper och känsla av delaktighet och engagemang kring sitt kulturarv och sin historia. Inom kulturmiljösektorn drivs ett omfattande arbete med dessa frågor. Ett exempel är projektet , som drivs av , de regionala museerna samt länsstyrelserna för att bland annat främja just medborgarnas egna engagemang i kulturarvet. En rapport om projektet ska lämnas in till regeringen . Jag har stora förhoppningar om att detta arbete ska bära frukt och är därför inte beredd att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GR12165 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:165 om bemötande av HBT-personer som brottsoffer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka kunskapen om bemötande av HBT-personer som utsatts eller riskerar att utsättas för brott med hedersmotiv. fick i uppdrag att kartlägga i vilka situationer och ärenden en persons sexuella läggning kan ha betydelse för bemötandet i . Kartläggningen ska också omfatta egna åtgärder, till exempel i form av handlingsplaner och utbildningsinsatser. I uppdraget ingår att lämna förslag på åtgärder för att undanröja iakttagna brister. Bakgrunden är att Ombudsmannen mot sexuell diskriminering har framfört till regeringen att det förekommer brister i bemötandet av klienter, på grund av deras sexuella läggning. Jag håller med att det är viktigt att i det sammanhanget också uppmärksamma bemötande av, och insatser för, HBT-personer med en bakgrund i patriarkalt präglade miljöer. Också bemötandet av denna grupp när det gäller hedersrelaterat våld ingår i uppdraget. Regeringen har genomfört ett antal insatser för ungdomar som riskerar hedersrelaterat våld. Arbetet har bedrivits på bred front och skett inom områden som till exempel skola, omsorg, polis och socialtjänst. förenas också detta arbete med internationella insatser. Dessa insatser har bland annat lett till att våra kunskaper om fenomenet hedersrelaterat våld har ökat. Initialt riktades fokus på flickor och unga kvinnor som lever i en vardag av ofrihet, tvång, hot eller våld och som i vissa fall utsätts för extrem kontroll från sina anhöriga. har regeringen uppmärksammats på att även unga HBT-personer, både pojkar och flickor, kan drabbas av hedersrelaterat våld på grund av sin sexuella läggning eller sin könsidentitet. För att stimulera snabba insatser på området beslutades i tilläggsbudget att , som en del i en mer långsiktig satsning, ska disponeras för skyddat boende med mera. Merparten av medlen riktas till länsstyrelserna i de tre storstadslänen. Länsstyrelserna i övriga arton län har fått medel för att kartlägga behoven i sina respektive län. Även behovet av insatser för pojkar och unga män ska uppmärksammas. För åren 2004@2006 avsätter regeringen för fortsatta insatser för skyddat boende med mera för ungdomar som hotas av sina anhöriga av hedersrelaterade orsaker. har på regeringens uppdrag tagit fram ett meddelandeblad (nr 6/2002) om flickor som lever under hot och tvång i familjer med starkt patriarkala värderingar. Detta meddelandeblad utgör ett viktigt underlag för arbete med dessa ungdomar. Enligt vad regeringen erfar avser att se över detta meddelandeblad med inriktning på att tydligare uppmärksamma situationen för pojkar och unga män. planerar regeringen att genomföra en expertkonferens i syfte att förbereda en internationell konferens . Målet är att stimulera ett internationellt erfarenhetsutbyte och samordna åtgärder till skydd för ungdomar som riskerar att utsättas för så kallat hedersrelaterat våld från sina nära anhöriga. Regeringen kommer att fortsätta att noga följa situationen för ungdomar som riskerar att utsättas för hot och våld från sina nära anhöriga.
frs · GR12166 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:166 om svensk representation på har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att upprättar representation i på . beslutades att representation på skulle vara baserad i på kansliet för Stockholmsbaserade ambassadörer (KSA), med sikte på en etablering på . Ambassadör tillträdde sin tjänst .
frs · GR12167 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:167 om subutexbehandling för narkomaner har frågat socialministern om han avser att agera för att förmå att skynda på sitt arbete med att utarbeta nationella riktlinjer för läkemedelsassisterad behandling för opiatberoende. Jag besvarar frågan, eftersom ansvaret i regeringen för denna fråga vilar på mig. Inom pågår ett omfattande arbete för att stärka missbrukarvården. Som ett led i detta utarbetar nationella riktlinjer för olika delar av missbrukarvården. Riktlinjer för läkemedelsassisterad behandling vid opiatmissbruk, som är ett första steg i riktlinjearbetet, beräknas enligt vara färdiga . Att arbetet dragit ut beror på att de kunskapsöversikter som ligger till grund för riktlinjerna tagit än vad som från början beräknades. Uppgiften att riktlinjerarbetet kommer att vara slutfört först gäller således inte riktlinjerna för läkemedelsassisterad behandling vid opiatmissbruk, utan hela riktlinjeprojektet. Jag ser därför inga skäl att ta upp frågan med .
frs · GR12169 · 2003-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:169 om mänskliga rättigheter och fackliga organisationsklausuler har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra fortsatta kränkningar av den negativa föreningsfriheten genom förekomsten av så kallade organisationsklausuler. Det är riktigt att ratificerat den Europeiska sociala stadgan (nedan kallad stadgan) och att regeringen därmed är skyldig att se till att dess bestämmelser efterlevs. Stadgan innehåller bland annat en bestämmelse om arbetstagares och arbetsgivares rätt att bilda och gå med i en organisation som tillvaratar deras ekonomiska och sociala intressen. Någon motsvarande rätt att inte bilda eller gå med i en organisation föreskrivs inte uttryckligen. Däremot stämmer det inte att fällt den svenska staten för brott mot stadgan. har prövat frågan huruvida brister i efterlevnaden av stadgans bestämmelse om föreningsfrihet på grund av att så kallade organisationsklausuler förekommer på den svenska arbetsmarknaden. Regeringens uppfattning är att klausuler i avtal, som innebär att en arbetssökande utestängs från anställning på grund av att han eller hon inte är medlem i en facklig organisation (så kallade organisationsklausuler), inte bör förekomma. Regeringen har också genom en dialog med berörda fackförbund och arbetsgivarorganisationer aktivt verkat för att de organisationsklausuler som förekommer ska tas bort. Tack vare regeringens åtgärder har antalet sådana klausuler minskat betydligt. En förberedande instans inom ramen för stadgan, den för sociala rättigheter, ansåg att förekomsten av så kallade organisationsklausuler kränker den föreningsfrihet som fastslås i stadgan. Saken avgjordes för drygt en månad sedan av den beslutande instansen, . I en resolution godkänner regeringens sätt att hantera frågan. Kommittén konstaterar att en förhandlingsprocess som siktar till att få bort organisationsklausulerna från den svenska arbetsmarknaden satts i gång och begär att få följa den fortsatta utvecklingen. valde sålunda inte alternativet att i en rekommendation konstatera att inte på ett tillfredsställande sätt efterlever stadgans bestämmelse om föreningsfrihet. Avslutningsvis vill jag understryka att regeringen kommer att fortsätta dialogen med arbetsmarknadens parter. Jag utgår ifrån att dialogen kommer att leda till att i sin nästa rapport till () kan konstatera att organisationsklausuler inte längre förekommer på den svenska arbetsmarknaden.
frs · GR12170 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:170 om tullservice för näringslivet har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att näringslivets behov av tullservice ska tillgodoses också . Jag har tidigare besvarat frågor och interpellationer med delvis samma inriktning. Svaret jag nu lämnar överstämmer därför i grunden med tidigare svar. Inledningsvis vill jag påpeka att det inte ankommer på regeringen att fastställa hur organiserar sin verksamhet. Myndigheten ska själv avgöra var de resurser man förfogar över gör mest nytta för att uppfylla de mål för tullverksamheten som regeringen och fastställer. har tillsatt en intern utredning som arbetat fram ett förslag till hur verksamheten ska organiseras . Anledningen är att den kommande utvidgningen av EU påverkar förutsättningarna för verksamheten och att myndigheten behöver säkerställa att den inte överskrider de resursramar som fastställt. Syftet är att finna en lösning där myndigheten utnyttjar resurserna bättre. Den interna utredningen har bland annat föreslagit att tullkontoren på ett antal platser ska upphöra. har meddelat mig att man kommer att kunna erbjuda näringslivet alternativa lösningar för tullärenden som innebär att servicen inte försämras. Näringslivet kommer också att informeras om dessa lösningar. Det kommer vidare att ske ett samråd med näringslivet innan förändringarna genomförs. Vidare vill jag påtala att ännu inte fattat några beslut baserade på utredningens förslag. Jag har inte funnit någon anledning att ändra inställning i denna fråga. Jag anser således fortfarande att det inte föreligger något behov av att vidta några ytterligare åtgärder från regeringens sida utan att detta är en fråga för .
frs · GR12171 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:171 om administrativa strukturer i har frågat statsrådet vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att den svenska ansvarsutredningen och den danska strukturkommissionen gemensamt ser över behovet av politiska och administrativa strukturer i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De två utredningar som nämner, och , är helt nationella till sin karaktär. De ska se över respektive lands lokala och regionalkommunala uppbyggnad och struktur. De har inte till uppgift att finna lösningar över gränserna. ska dock enligt direktiven ta del av erfarenheter och följa utvecklingen i de nordiska länderna. I sammanhanget vill jag hänvisa till betänkandet Ett internationellt kommunalförbund (SOU 2002:84) vari föreslås att ett sådant förbund skulle kunna skapas mellan kommun och stad. Regeringen har ännu inte tagit ställning till betänkandet, som varit på remiss. Frågan har naturligtvis också bäring på andra gränsregioner. Bland frågeställningarna återfinns olika juridiska aspekter som naturligtvis är att hänföra till skillnader mellan ländernas olika förvaltningssystem. I Öresundskomiteen återfinns samtliga kommuner och amter/län i . Det är ett politiskt forum där gemensamma frågor av gränsregional betydelse diskuteras och gemensamma initiativ tas. Den svenska och danska regeringen deltar med observatörer. De båda regeringarna har dessutom sedan broinvigningen tillsammans med regionen byggt upp och finansierat både en informations- och en marknadsföringsfunktion. Oavsett de politiska och administrativa strukturer som finns, är det av fundamental betydelse att kunna ge information och sprida kunskapen om regionen. De regionala samarbetsstrukturerna är naturligtvis av särskild betydelse när det gäller att driva på integrationen i regionen. Vilka eventuella ytterligare samarbetsformer som kan tjäna detta syfte får bedömas i skenet av utvecklingen i regionen.
frs · GR12173 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:173 om vård på lika villkor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att landstingen får möjligheter att efterleva hälso- och sjukvårdslagen. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen, som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen, ansvarar för att medborgarna erbjuds en god hälso- och sjukvård och för organiseringen av vården. Grundtanken är att det är sjukvårdshuvudmännen som är mest lämpade att göra de prioriteringar av resurserna som behövs för en bra vård. I landstingens planeringsansvar för hälso- och sjukvården ligger också att disponera resurser efter medborgarnas behov av vård.
frs · GR12174 · 2003-11-11 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:174 om FN och barnen har frågat statsrådet vilka åtgärder hon tänker vidta för att FN ska ändra sina regler så att barn ges tillträde till i . Frågan har överlämnats till mig. Varje barn, oavsett bakgrund och förutsättningar, har rätt att behandlas med respekt. Vid alla åtgärder som rör barnet ska barnets bästa komma i främsta rummet. , liksom FN självt, prioriterar fortsatt främjande av barnets rättigheter på basis av konventionen om barnets rättigheter, vilken är ett i princip universellt dokument. Den åldersgräns som råder för besök i bör emellertid anses som praktiskt motiverad. Barn har troligen ett begränsat utbyte av de överläggningar som sker i FN:s olika lokaler.
frs · GR12175 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:175 om har frågat mig om jag avser att noga studera och pröva den konsekvensanalys av utredningens förslag, som bland annat gjorts av . lämnade sitt betänkande till mig . Betänkandet har därefter varit föremål för remissbehandling. I den fortsatta beredningen av utredningens förslag är det självklart att samtliga remissvar, inklusive det som avgivits av , noga studeras.
frs · GR12176 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:176 om självmordsrisken för unga HBT-personer har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka kunskapen om självmordsrisken för unga homosexuella, bisexuella och transpersoner. Den ojämlikhet i hälsa som råder mellan olika grupper i befolkningen måste motverkas. Detta är ett av huvudbudskapen i regeringens proposition Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35), som antogs av . Bland annat ska särskilt homosexuellas, bisexuellas och transpersoners hälsosituation uppmärksammas. Det är alarmerande att självmordsbeteende är så vanligt förekommande i dessa grupper. () ansvarar för uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet. I en särskild rapport har FHI redovisat de senaste årens insatser för att öka kunskapen om homosexuellas hälsa och situation i samhället. FHI följer även forskningen om homosexuella utifrån ett hälsoperspektiv. Regeringen har gett FHI ett särkilt uppdrag att undersöka och analysera hälsosituationen för homo- och bisexuella personer samt transpersoner. I uppdraget ingår också att lämna förslag till åtgärder som kan förbättra hälsosituationen för dessa personer. Ungdomars situation ska särskilt belysas. I en delrapport, som lämnades , har FHI presenterat en plan för en omfattande undersökning av dessa gruppers hälsosituation. Förslaget bereds inom . Omgivningens attityder har stor betydelse för unga homosexuellas, bisexuellas och transpersoners psykiska hälsa. Bland annat måste diskriminering och kränkande behandling inom skolväsendet motverkas. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till åtgärder för att motverka att sådant förekommer (Diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet m.m., dir. 2003:114). Den del av uppdraget som avser förskolan, grund- och gymnasieskolan ska redovisas .
frs · GR12177 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:177 om Akademiska Hus och hyressättningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att svenska universitet och högskolor får konkurrensneutrala hyror i jämförelse med sina nordiska kolleger. Jag återkommer till hyrorna men vill först kommentera påstående att tydliga effektivitets- och kvalitetsmål saknas för . Detta är inte korrekt, vilket bland annat framgår av de årliga verksamhetsberättelser för företag med statligt ägande som regeringen överlämnar till . har och med goda resultat arbetat med mål för hyresgästernas kundnytta, miljöredovisning, energieffektivisering och energiupphandling, med mera. Av bolagets årsredovisning framgår vidare att den ekonomiska redovisningen från följer god redovisningssed och har reviderats utan anmärkning. Riksdag och regering har konstaterat att den svenska reformen för förvaltning av statliga fastigheter, som genomfördes , var bra och nödvändig samt att principerna bakom den ska ligga fast. Regeringen har dock, mot bakgrund av en rapport från revisorer (förslag 2001/02:RR12) tillsatt en parlamentarisk kommitté för översyn av hyressättning av vissa ändamålsfastigheter inom statlig förvaltning m.m. (dir. 2002:116). Kommittén har bland annat till uppgift att se över tillämpningen samt konsekvenserna av hyressättningsprinciperna för ändamålsanpassade lokaler inom universitets- och högskoleområdet och ska redovisa sitt uppdrag till regeringen . Sen är det viktigt att komma ihåg att det finns skillnader i de nordiska länderna, både när det gäller systemen för tilldelning av anslag till universitet och högskolor och hyressättning av lokaler. Jag har mot bakgrund av detta inte för avsikt att föregå utredningens arbete.
frs · GR12178 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:178 om barns skulder hos kronofogdemyndigheten har frågat statsrådet vilka åtgärder hon tänker vidta för att undanröja möjligheten för föräldrar att skriva över sina skulder på sina egna barn. Frågan har överlämnats till mig. Frågan är föranledd bland annat av att det förekommer att föräldrar på ett illojalt sätt skuldsätter sina barn genom att låta registrera sina bilar i barnens namn och därefter låta bli att betala de skatter och avgifter som brukandet av bilen ger upphov till. När sådan betalning uteblir är det barnet som restförs hos kronofogdemyndigheten. Enligt nuvarande ordning är det nämligen den registrerade ägaren som är ansvarig för betalningen av till exempel fordonsskatt och felparkeringsavgifter, oavsett om det skulle vara någon annan som i civilrättslig mening äger bilen. Vad fråga därmed gäller är närmast vilka åtgärder som kan vidtas för att förhindra att barn kan komma att bli betalningsansvariga för skulder som i själva verket borde ha varit föräldrarnas egna. har jag i svar på en interpellation och ett par frågor haft anledning att beröra denna fråga. Jag har då redogjort för vissa möjligheter att redan med nuvarande regler ingripa mot en förmyndare som på detta sätt uppträder illojalt mot barnet. Med utgångspunkt i den del av lagstiftningen som jag ansvarar för har jag därutöver skisserat vissa ytterligare åtgärder som kunde övervägas för att komma till rätta med problemet. En sådan åtgärd var att införa en skyldighet för kronofogdemyndigheten att underrätta överförmyndaren närhelst myndigheten registrerar en skuld på en underårig. Vi överväger olika alternativa åtgärder inom . Som jag har angett är detta något som berör också , eftersom man där ansvarar för den lagstiftning som reglerar frågor om registrering av fordon. Avslutningsvis kan jag nämna att frågan har uppmärksammats också i andra sammanhang. Jag vet att man i Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare har funderat närmare på problemet. Som själv är inne på har dessutom och tillsatt en gemensam arbetsgrupp för att se närmare på frågorna. Några framställningar eller förslag från dessa håll har ännu inte kommit in, men när de kommer blir de självfallet mycket värdefulla bidrag till de överväganden som alltså redan pågår parallellt i .