ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR1151 · 2003-10-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:51 av () till näringsminister om styrningen av statliga bolag, exempelvis Vin & Sprit Den svenska alkoholpolitiken och, vad värre är, den svenska folkhälsan utmanas av alkoholskattesänkningar i flera grannländer. Det här oroar naturligt alla svenska läkare, politiker och andra som med god inblick i de svenska alkoholvanorna ser en klar och tydlig koppling mellan pris och konsumtion samt mellan konsumtion och alkoholism samt ohälsa. Alla är dock inte lika oroliga. I ett inslag i SVT uttalar företrädare för statliga ägda bolaget att man väljer att anpassa sortimentet i grannländer efter att fler svenskar kommer söka sig utomlands för att inhandla alkohol. Storsäljare på svenska Systembolaget ska skeppas ut till , , och för att där finnas till hands för svenskar som söker mer alkohol till lägre priser. Det här agerandet kan inte ses som något annat än krypskytte mot den svenska alkoholpolitiken och spritmonopolet. Hade det varit ett privatägt bolag med vinst som enda syfte hade det varit diskutabelt men förståeligt, nu är det ett statligt bolag som utmanar statens politik. fick en anmärkning av under granskningen 2002/03 för att man genom svag styrning tillåtit att statliga motarbetat den svenska energipolitiken genom uppköp av miljödåliga energislag i . Kommer näringsministern att vidta åtgärder för att stoppa att fler statliga bolag öppet motverkar svensk politik?
fr · GR1152 · 2003-10-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:52 av () till utbildningsminister om sex- och samlevnadsundervisning har länge krävt en total läromedelsöversyn för att komma tillrätta med de fördomar som sprids mot flera grupper, bland annat homo- och bisexuella samt transpersoner. Vi har inte fått gehör för vårt krav, men i en sådan granskning som utförts av RFSL Ungdom framkommer det vi har befarat. Många i skolan använda läromedel uttrycker fördomar mot homosexualitet. En biologibok skriver till exempel att " Homosexualitet är den vanligaste sexuella avvikelsen. RFSL Ungdoms granskning visar återigen på behovet av en bra, icke-dömande och väl utbyggd sex- och samlevnadsundervisning. Många unga HBT-personer upplever diskriminering och kränkningar, depressioner är vanliga och självmordsfrekvensen hög. Det viktigaste botemedlet mot fördomar är information och kunskap, för de unga HBT-personerna är därför vikten av en bra sexualundervisning stor. Men olika undersökningar har tyvärr visat att många elever får otillräcklig undervisning och några helt går miste om sex- och samlevnadsämnet. Särskilt dålig verkar undervisningen om HBT-frågor vara, vilket inte minst läromedelsgranskningen visat på. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildningsministern vad han avser att göra för att förstärka sex- och samlevnadsundervisningens roll i den svenska skolan.
fr · GR1153 · 2003-10-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:53 av () till näringsminister om nedläggningen av Componenta Företaget Componenta lägger ner sin gjuteriverksamhet i och flyttar verksamheten till Karkkila i . Naturligtvis är detta en tragedi för alla dem som arbetar på företaget i , men också för regionen, vars näringsliv knappast haft en positiv utveckling av industrinäringen . Dessvärre tyder också mycket på att valet att bibehålla verksamheten i kom efter det att företaget fått besked om att etableringskommunen i hade för avsikt att köpa företagets fastigheter. har i ett första skede haft kontakt med sin finländska motsvarighet och påmint om de gemensamma regler som finns inom den europeiska unionen kring subventionering av inhemsk industri. Beslutet bör rimligtvis innebära att regeringen än en gång agerar för att försäkra sig om att valet av etableringsort inte skett utifrån ett osunt konkurrensförhållande där etableringar subventioneras genom fastighetsköp eller liknande. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder kommer näringsministern att vidta för att försäkra sig om att Componenta inte agerat i strid med ?
fr · GR1154 · 2003-10-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:54 av de () till jordbruksminister om förbud mot katt- och hundskinnsprodukter och redovisade att kan genomföra ett förbud mot införsel och försäljning av päls- och skinnprodukter från hund och katt. Jordbruksministern skrev sedan i ett pressmeddelande att arbetet med att ta fram en lagstiftning på området kunde bli en verklighet eftersom det inte fanns några juridiska hinder. Arbetet med lagstiftningen skulle dessutom ske skyndsamt. Flera länder i har redan infört förbud mot införsel och försäljning av päls- och skinnprodukter från katt och hund. I vårt grannland , där man uppmärksammade frågan ungefär som vi, har man fattat beslut om införsel- och försäljningsförbud. Beslutet trädde i kraft . Mot bakgrund av det stora folkliga engagemanget i denna fråga och jordbruksministerns löfte om att ett förslag på lagstiftning skulle ske skyndsamt så finner jag det märkligt att arbetet ändå drar ut . När avser jordbruksministern att lägga fram förslag om lagstiftning som förbjuder införsel och försäljning av päls- och skinnprodukter från katt och hund?
fr · GR1155 · 2003-10-07 00:00:00 — Fråga 2003/04:55 av () till näringsminister om kvinnligt företagande Enligt flera undersökningar startar allt färre kvinnor företag. Enligt en rapport från visar det sig att för varje nytt företag med minst en anställd som startades av en kvinna gick det 4,2 företag som startades av män. var, enligt , förhållandet ett kvinnligt företag jämfört med 3,9 manliga företag. Det blir således allt färre kvinnor som startar företag. Sammanlagt finns det i fler manliga företagare än kvinnliga. Denna utveckling, med allt färre kvinnor som startar eget företag, är mycket oroväckande. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att bryta trenden mot att allt färre kvinnor startar eget företag?
fr · GR1156 · 2003-10-08 00:00:00 — Fråga 2003/04:56 av () till justitieminister om brottet våldtäkt "Hon hade för kort kjol." "Hon var inte nykter nog att göra motstånd." "Hon hade ju flörtat ." Listan över dåliga bortförklaringar till våldtäkter kan göras lång. Jag kan ha en viss förståelse för att grabb-grabbar sinsemellan använder det, för att slippa konfronteras med det groteska övergrepp som är begånget, även om jag aldrig kan acceptera det. Men när dåliga argument för att förminska det sexualiserade våld som många kvinnor utsätts för förs in i rättssalar då blir jag rädd och heligt förbannad. Jag har förstått att ministern har uppmärksammat problemet och att en översyn av beskrivning av begreppet våldtäkt är på gång. Min fråga till ministern blir således: När avser ministern att åstadkomma en förändring?
fr · GR1157 · 2003-10-08 00:00:00 — Fråga 2003/04:57 av () till statsrådet om EU och Euratom Framtidskonventets förslag ger mycket långtgående befogenheter åt unionens utrikesminister. Han eller hon ska genom sina förslag bidra till utformningen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och ska som ministerrådets bemyndigade verkställa denna politik. I solidaritetsklausulen fastställs hur en medlemsstat ska "mobilisera alla instrument som står till dess förfogande" när den bistår en annan medlemsstat på dess territorium på begäran av dennas politiska myndigheter. Detta ska ske exempelvis om en medlemsstat blir föremål för terroristattack. Det blir då ministerrådet som tolkar vad som är fara/terroristattack och utrikesministern som fattar beslutet om verkställande. Två av EU:s medlemsstater är kärnvapenstater: och . I Euratomfördraget, vilket i oförändrad form föreslås ingå i den nya konstitutionen, finns bestämmelser om att Euratom förfogar över medlemsstaternas speciella klyvbara material, det vill säga det material av vilket det går att tillverka atomvapen. Det framgår också att material för forskning får undantas från kontroll liksom "sådana för försvarsändamål avsedda material som @@@ efter bearbetningen placeras eller lagras i en militär anläggning enligt en särskild plan". Jag vill därför fråga EU-ministern: Gör statsrådet bedömningen att det finns några garantier för , om liggande förslag till antas i dessa delar, att inte tvingas delta i angrepp, med eller utan atomvapen, mot stater eller grupper som av EU betecknas som terrorister?
fr · GR1158 · 2003-10-08 00:00:00 — Fråga 2003/04:58 av de () till näringsminister om Östersjöcentrum till I regeringsförklaringen framhöll statsministern betydelsen av tillväxtmöjligheter i . Statsministern anförde: "För att stärka svenskt näringslivs position och möjligheter att bedriva handel i regionen etableras ett särskilt Östersjöcentrum. @@@ Kontakterna över ska öka också på andra områden, som bekämpning av gränsöverskridande brottslighet och miljösamarbete." I historisk tid har och varit centrum i för handel och utveckling. Den självklara och naturliga lokaliseringen för ett Östersjöcentrum, som statsministern föreslår i regeringsförklaringen, bör därför kunna vara . Avser näringsministern att lägga fram förslag så att Östersjöcentrum lokaliseras till ?
fr · GR1159 · 2003-10-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:59 av () till tf. utrikesminister om risk för avrättning av Den iranska kvinnan riskerar att avrättas efter att en dödsdom mot henne har blivit fastställd av högsta domstolen i . Efter att ha avvärjt ett våldtäktsförsök dödade hon i självförsvar chefen för polisens underrättelsetjänst i Kish i södra . Att en stat utfärdar dödsdom är alltid ett brott mot de mänskliga rättigheterna som fastslår att "envar har rätt till liv, frihet och personlig säkerhet." Att använda våld är ingen lösning men en kvinna måste också ha rätt att värja sin kropp från övergrepp. Våldtäkt och annat sexualiserat våld är ett av de yttersta uttryck för den patriarkala samhällsstrukturen som vi ser över hela världen. Det är denna struktur som gör övergrepp mot kvinnor möjliga. När en kvinna värjer sig mot detta våld bryter hon mot denna maktstruktur. Detta kommer tydligt fram i detta fallet. Enligt islamsk lag fastslås rätten till självförsvar men ändå döms till döden. Vi vet att stening och offentliga avrättningar förekommer i och att kvinnors ställning gentemot rättsväsendet är låg. Vi vet dessutom att våldtäkt för många kvinnor som lever under ett religiöst förtryck utöver att beröva kvinnan rätten till den egna kroppen också kan leda till ytterligare konsekvenser. högsta ledare, har möjlighet att benåda . Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att förhindra att avrättas?
fr · GR1160 · 2003-10-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:60 av () till statsrådet om förskollärarutbildningen Regeringen utlovade 6000 nya pedagoger i förskolan under valrörelsen. liberalerna ställde redan då frågan, var de skulle tas i från. fick vi regeringens svar. har tillsatt en arbetsgrupp för att arbeta fram ett förslag till en ny nationell, ettårig barnskötarutbildning på eftergymnasial nivå för att tillgodose behovet av personal i förskolan. Vi talar alltså inte längre om personal med den normala 3,5-åriga högskoleutbildningen, utan en snabbutbildad grupp för att lösa den akuta personalbristen. Frågan är hur stor andel av personalen i förskolan som ska vara förskollärare, med pedagogisk högskoleutbildning, och hur stor andel som ska vara barnskötare, med gymnasieutbildning. Många kommuner har som mål att all, eller en övervägande majoritet, förskolepersonal ska vara utbildade förskollärare för att på så sätt höja eller säkerställa kvaliteten på verksamheten. Tanken är att barn redan från behöver pedagogisk utveckling och stimulans, därav heter ju också all barnomsorgsverksamhet numera förskola i stället för som tidigare daghem. Jag ställer mig undrande till att statsrådet tror att den nu föreslagna utbildningen ska utgöra lösningen. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se till att förskolan får fler behöriga förskolepedagoger till verksamheten?
fr · GR1161 · 2003-10-09 00:00:00 — Fråga 2003/04:61 av () till statsrådet om myndigheters lokalisering Av 170 huvudkontor för statliga myndigheter är enligt endast fyra placerade i . Detta motsvarar långt ifrån andel av invånarantal. I ligger 120 huvudkontor. Självklart kan inte statliga myndigheter placeras ut enbart efter befolkningsstatistik. Likväl finns det starka skäl som talar för att måste ges fler statliga myndigheter. I den framväxande är det viktigt för att den svenska sidan av har bättre styrkebalans gentemot . Myndigheter med behov av internationella kontakter och omvärldsbevakning borde lämpa sig särskilt då ligger invid , största flygplats. Dessutom ökar möjligheten att samordna arbete med danska motsvarigheter vilket kan ge möjlighet till förstärkning av möjligheterna som utrymme för effektivisering ökar. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillse att fler huvudkontor för statliga myndigheter förläggs till ?
fr · GR1162 · 2003-10-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:62 av () till utrikesminister om beslut att skicka trupp till röstade med överväldigande majoritet för att skicka turkisk trupp till trots motstånd på hemmaplan och från provisoriska ledning. Med röstsiffrorna 358 mot 183 stödde parlamentet ett regeringsförslag om att skicka soldater som ska ingå in den drygt 150000 man starka internationella styrka som försöker återupprätta stabiliteten i efter den USA-ledda invasionen . I tackade det USA-stödda styrande rådet enhälligt nej till en sådan insats. Enligt förslaget ska turkisk trupp stationeras i i högst . Hur många soldater det rör sig om och till vilken del av de ska skickas sägs det ingenting om. De detaljerna tänker den turkiska regeringen bestämma i samråd med . måste fortsätta att vara en pådrivande kraft för utvecklad demokrati och självstyrelse i Irakiska . Det är bland annat viktigt att och EU stödjer kravet om att låta kurderna i Irakiska själva besluta om sin framtid. Det som sker tycker jag är oroväckande. Min fråga till utrikesministern är: Hur ställer sig utrikesministern till beslut att skicka trupp till ?
fr · GR1163 · 2003-10-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:63 av () till statsrådet om internationell konvention om vapenexport lanserar en bred koalition av enskilda organisationer som , och Saferworld en stor kampanj till förmån för en internationell konvention som ska reglera handeln krigsmateriel kallad Framework convention on international arms transfers. Konventionen baseras på de principer för en ansvarsfull vapenexport som den grupp av 18 före detta fredspristagare med i spetsen lade fram 1997. Konventionen innehåller krav på att vapenexport inte får kränka mänskliga rättigheter och internationell lag samt att exporten inte får ha en negativ effekt på hållbar utveckling, fred och säkerhet. Det är viktigt att det internationella samfundet kommer överens om dessa principer och minimiregler för att reglera och kontrollera handeln av krigsmateriel och bör ställa sig bakom denna konvention och verka för dess internationella spridning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka initiativ avser statsrådet att ta för att ska ställa sig bakom och verka för att denna konvention får bred internationell förankring?
fr · GR1164 · 2003-10-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:64 av () till socialminister om rättspsykiatrisk vård I lagen om rättspsykiatrisk vård (1991:1129) framgår vilka personer som kan dömas till psykiatrisk vård i stället för fängelse och vilka kriterier som gäller. Där hänvisas också till föreskrifterna i hälso- och sjukvårdslagen om skyldigheten för en landstingskommun att erbjuda hälso- och sjukvård och att detta även gäller rättspsykiatrisk vård. Sagt med andra ord @ det är staten som via sina domstolar fattar beslut om vård, men det är landstingen som får stå för utförandet och kostnaderna. Antalet dömda till rättspsykiatrisk vård ökar och dessutom ökar vårdtiderna på grund av mer komplexa problem hos de dömda. En del dömda patienter vårdas på rättspsykiatriska kliniker runt om i landet och då får det egna stå för kostnaderna, andra patienter vårdas på landstingens egna psykiatriska kliniker. Eftersom de är dömda till vård kommer de i förtur till den vård som finns. På många platser, bland annat i , har det inneburit att andra psykiskt sjuka trängs undan. Patienter i allmänpsykiatrin, barn- och ungdomspsykiatrin och öppenvården har blivit lidande. Avser socialministern att vidta några åtgärder för att överföra ansvaret för dem som är dömda till rättspsykiatrisk vård från landstingen till staten?
fr · GR1165 · 2003-10-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:65 av () till socialminister om åldersgränser för läkare beslutade att höja åldersgränsen för tandläkares och tandhygienisters rätt till offentlig ersättning enligt lagen om allmän försäkring från 67 till . Det blev även möjligt för tandläkare och tandhygienister att utföra tandvård inom tandvårdsförsäkringen efter det att de fyllt . Varför regeringen avstod från att lägga ett likalydande förslag för läkare är oklart. Jag anser att det är viktigt att också läkare kan arbeta vidare med offentlig finansiering. Det råder som bekant brist på läkare. Alla åtgärder som kan öka antalet verksamma läkare måste övervägas noga. (SOU 2003:7) har konstaterat att höjda åldersgränser i aktuella ersättningslagar inte för med sig ökade kostnader för landstingen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: När avser socialministern att presentera förslag om rätt till offentlig ersättning för läkare ?
fr · GR1166 · 2003-10-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:66 av () till statsrådet om samordning av statliga fartygsinvesteringar Enligt uppgifter i pågår förberedelser för en upphandling av tre större kombinationsfartyg. Det är självklart angeläget att har ändamålsenliga resurser för att kunna klara ut sina arbetsuppgifter. Den ökande trafiken med stora tankfartyg i ställer också ökade krav på beredskapsresurser för att kunna värna miljö vid olyckor och haverier. De tre kombinationsfartyg som planeras representerar betydande investeringskostnader som kommer att belasta statsbudgeten. Eftersom investeringarna har en klar inriktning mot räddningsberedskap kommer utnyttjandegraden av fartyg och besättningar av förklarliga skäl att bli låg. som är en annan statlig myndighet med ett stort antal fartygsresurser har liknande problem, framför allt när det gäller isbrytarna. har medvetet strävat efter att hitta lösningar som gör att utnyttjandegraden av fartygen kan ökas. Innan beslut tas om investeringar i kombinationsfartyg bör undersökas vilket samutnyttjande som kan göras med egna isbrytare inte minst som beredskap för bogseringsuppdrag. Det bör vidare undersökas närmare om de tre fartyg som disponerar enligt avtal, också kan användas för de operativa uppgifter som anger. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att statens fartygsinvesteringar kan samordnas?
fr · GR1167 · 2003-10-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:67 av () till justitieminister om polisens utveckling Svensk polis har stora problem av både organisatorisk och ekonomisk art. har jag efterlyst en viljeyttring från regeringen om vad man vill med svensk polis. Justitieministern har konsekvent hävdat att detta är polisledningens och sak, och att han som minister inte har att blanda sig i detta. Jag delar inte den uppfattningen. Tvärtom förväntar jag mig att justitieminister har synpunkter och förslag på hur landets polis ska ledas, organiseras och utvecklas. Kort sagt vad regeringen vill med polisen. har justitieministern valt att leverera en enda offentlig synpunkt på utvecklingslinjen av den svenska polisen. Då gäller det vilken ammunition polisen ska använda! Denna typ av frågor måste anses bäst lämpad att tas om hand av polisens experter på vapen. Justitieministerns uppgift kan knappast vara att ha synpunkter på polisens ammunitionsval, om han hävdar att han som minister inte ska lägga sig utvecklingen av det som kallas en nationell polis. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga justitieministern om han mer detaljerat är beredd att presentera regeringens syn på utvecklingen av den svenska polisen.
fr · GR1168 · 2003-10-10 00:00:00 — Fråga 2003/04:68 av () till justitieminister om användningen av anabola steroider har vi sett exempel på mycket allvarligt och oförklarligt våld. Många söker orsakerna på bristerna inom psykiatrin som en förklaring till våldet. Jag tror att man bör se bredare på problemet. En förklaring till våldet kan också vara bruket av olika droger. Rohypnol har förekommit som en av de droger som tillsammans med alkohol kan utlösa kraftigt våld. Rohypnol används företrädesvis i missbrukskretsar och för att komma tillrätta med detta bruk krävs en bättre missbruksvård. Ett annat allvarligt missbruk är användandet av anabola steroider. Anabola steroider används företrädesvis i vissa kroppsbyggarkretsar och av personer som ofta lever ett socialt välordnat liv. För att komma tillrätta med problemet behövs förutom en attitydförändring inom kroppsbyggarkretsar även ökade resurser till polisen och tullen för spaning och kontroller på gym. Min fråga blir därför: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att stoppa bruket av anabola steroider?
fr · GR1169 · 2003-10-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:69 av () till försvarsminister om En viktig uppgift för den svenska marinen är att svara för sjöövervakningen på svenska och internationella vatten. Eftersom motsvarande uppgifter helt eller delvis också faller på andra statliga myndigheter finns det goda möjligheter till effektivisering genom samordning av resurser. Dessvärre fungerar samarbetet med varierande framgång. Det finns goda exempel till exempel i form av Gotsam där man i vart fall aktivt arbetar för att få bästa möjliga valuta för de resurser som samhället satsar på bland annat detta område. Enligt uppgift finns emellertid också legala hinder för samordningen. Ett exempel härpå är att , som förfogar över transponderinformation rörande den svenska fiskeflottan, av sekretesskäl inte delar med sig av sin lägesbild. När marinen därför i enlighet med förordningen (2000:555) ska sammanställa sjöinformationen och översända denna till saknas i allt väsentligt uppgifter om fiskefartygen. Mot bakgrund härav vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att marinen bättre ska klara sin uppgift att sammanställa sjöläget för och därmed göra våra angränsande vatten bättre övervakade och säkrare.
fr · GR1170 · 2003-10-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:70 av () till finansminister om energiskatt för tjänsteföretag lämnade sitt betänkande, Svåra skatter (SOU 2003:38). I betänkandet föreslog man bland annat att all näringsverksamhet ska behandlas lika i energibeskattningen. Förslaget innebär att hela näringslivet endast belastas med miljöskatter (koldioxidskatt och svavelskatt) och minimiskatt på el (0,). För hotell- och restaurangbranschen skulle detta innebär en ordentlig skattesänkning. Kommittén konstaterade att den svenska sektoriella indelningen av näringslivet, som innebär att industrin inte betalar någon energiskatt, utgör statsstöd enligt och att det därmed är tveksamt om kan behålla nuvarande modell. har dessutom beslutat att inleda ett formellt granskningsförfarande av den nuvarande svenska energiskattemodellen med utgångspunkt från statsstödsproblematiken. Vad avser finansministern att göra för att låta tjänsteföretag inom hotell- och restaurangnäringen lyda under samma regler som industrin?
fr · GR1171 · 2003-10-13 00:00:00 — Fråga 2003/04:71 av () till finansminister om ROT-avdrag Byggbranschen är inne i en rejäl svacka. Prognoserna tyder tyvärr inte på en konjunkturuppgång, utan snarare på fortsatt nedgång. De ROT-avdrag (för reparationer, ombyggnader och tillbyggnader) som fanns visade sig ha en positiv effekt och många nya vita jobb tillkom. Detta gjorde att skatteintäkterna ökade medan svartjobben minskade. Systemet med ROT-avdrag har tidigare används med framgång. Det kan därför inte vara så svårt för regeringen, om viljan finns, att snabbt lägga fram ett förslag till om att återigen införa ROT-avdrag. Är finansministern beredd att skyndsamt verka för förslag till om att återigen införa ROT-avdrag?