ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12821 · 2003-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:821 om lokalisering av ny har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder så att inom Europeiska unionen verkar för att den föreslagna europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån lokaliseras till och i en region i vårt land som på ett bra sätt motsvarar de krav en sådan lokalisering kräver. Kommissionen lämnade ett förslag till och rådets förordning om inrättandet av den europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet. Det är glädjande att förslaget uppmärksammas och diskuteras. I kommissionens förslag ska byrån inrättas som en europeisk regleringsmyndighet den 1januari 2004 till och med den 31december 2008. För ett förnyat mandat krävs ett nytt beslut av rådet och parlamentet. Byrån ska bistå kommissionen och myndigheterna i medlemsstaterna i frågor om säkerhet i EG-direktiven för elektronisk kommunikation och kommer att ha ca 30 anställda. Frågan om byråns geografiska placering ingår inte i de förhandlingar om förordningen som pågår i ministerrådet. På förslag av kommissionen ska byråns geografiska placering beslutas senast efter att förordningen har antagits. Generellt så anser att det är viktigt att nya EU-organ placeras så att deras uppgifter kan utföras så bra som möjligt till gagn för hela unionen. Vad gäller nät- och informationssäkerhetsbyrån är jag angelägen om att förhandlingarna leder till att byrån får en verksamhet som gynnar medlemsstaterna och den europeiska gemenskapen i sin helhet. spelar därför en aktiv roll i utformningen av förordningen. Diskussionerna koncentreras nu på byråns syfte, arbetsuppgifter och organisation. Jämfört med kommissionens förslag skulle jag vilja se ett bredare anslag än de frågor som berör direktiven om elektronisk kommunikation. Det är också viktigt med ett större inflytande för medlemsstaterna.
frs · GQ12823 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:823 om betong som miljöfarligt avfall har frågat mig om jag avser att ändra lagstiftningen i så att betong och andra produkter som ger ringa miljöpåverkan får lägre eller inga sanktionsavgifter samt att kraven på en föranmälan om återanvändning ändras eller tas bort. Regeringen och har beslutat om flera åtgärder för att öka återvinningen av avfall. Ett av de kraftfullaste styrmedlen är skatt på avfall som deponeras. Syftet med skatten är att det ska bli lönsamt att återvinna avfall. Exempelvis kan jord- och schaktmassor samt lämpliga byggnadsrester som tegel och betong återvinnas som fyllnadsmaterial vid anläggningsarbeten. Kraven på det avfall som ska återvinnas som fyllnadsmassor bör dock vara höga. Bygg- och rivningsavfall kan exempelvis innehålla PCB från fogmassor och kvicksilver från elektriska komponenter. Om förorenat avfall används kan detta leda till att omgivande mark och grundvatten påverkas. krav på anmälan när avfall utnyttjas som fyllnadsmassor ska ses som en kontroll för att säkerställa att verksamheten inte innebär risker för miljön. Jag anser därför att det är motiverat att anmälningsplikten kvarstår. pågår ett arbete på med att se över tillstånds- och anmälningsplikten för miljöfarliga verksamheter för att förenkla och underlätta miljöprövningen. Regeringen överlämnade en proposition till om tillsyn och sanktioner på miljörättens område där det bland annat föreslås att det lägsta beloppet för miljösanktionsavgifter sänks från 5000kr till 1000kr. Som en följd av förslaget avser regeringen att ge i uppdrag att göra en översyn av bilagan till förordningen om miljösanktionsavgifter för att möjliggöra justeringar av beloppsnivåerna. utreder även behovet av åtgärder för ett effektivt och rättvist sanktionssystem.
frs · GQ12824 · 2003-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:824 om nytt handlingsprogram för Nordliga Dimensionen har frågat mig vad jag avser att göra för att lyfta upp finansierade, konkreta projekt i det nya handlingsprogrammet för EU:s Nordliga Dimension. En ny handlingsplan för EU:s politik avseende den Nordliga Dimensionen är under utarbetande. Den ska avse perioden @ 2006. deltog aktivt under det danska EU-ordförandeskapet i arbetet med att ta fram de riktlinjer som ska ligga till grund för den nya handlingsplanen. Riktlinjerna tillgodoser i princip alla svenska önskemål. De har ett brett tvärpolitiskt anslag och de klargör att samtliga ND-aktörer, det vil säga, EU:s medlemsstater, ND-partnerländerna, de internationella finansinstitutionerna samt de regionala organisationerna i norra (, , , ), delar på ett gemensamt ansvar för genomförandet av den kommande handlingsplanen. Särskilt glädjande är det att sådana områden som miljö, kärnsäkerhet och naturresurser, samt ekonomi, handel och infrastrukturfrågor givits en framträdande roll i riktlinjerna. Betydande uppmärksamhet i riktlinjerna ges också till det regionala och gränsöverskridande samarbetet och till rättsliga frågor, inte minst illegal människohandel! En nyhet för den kommande handlingsplanen, tillkommen på danskt initiativ, är att den nya planen även ska beakta de arktiska frågorna inom unionens Nordliga Dimensionen politik. Den nya handlingsplanen kommer att som fokus få unionens samarbete med , särskilt nordvästra . Dess betydelse som instrument för att stärka grannskapsrelationerna med kommer efter unionens utvidgning att öka. Det är viktigt att hålla i minnet att handlingsplanen är ett policydokument för den Nordliga Dimensionen i unionens yttre förbindelser. Det är ett dokument som fastställer unionens prioriteringar och mål. Handlingsplanen är emellertid inte någon projektlista. För utarbetande och finansiering av projekt bör andra modeller och metoder användas. En modell är den som låg till grund för NDEP (Nordliga Dimensionens Miljöpartnerskap). På grundval av handlingsplanens prioriteringar och i samråd med berörda aktörer (bland annat de internationella finansieringsinstitutionerna, kommissionen med flera) kunde enighet nås om en samarbetsmodell inom Nordliga Dimensionens ramverk, med användande av olika finansieringskällor (banker, fonder, EU:s finansiella instrument, nationella bidrag) som säkerställer finansieringen av konkreta projekt.
frs · GQ12825 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:825 om kritik mot bristande integration och växande extremhöger har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta mot bakgrund av kritiken från , rasism och annan intolerans. mot rasism och intolerans (ECRI) har offentliggjort en rapport om . Den ger många exempel på goda insatser som görs i mot rasism, diskriminering och för integration men man pekar också på flera brister. Jag delar i stor utsträckning den bedömning ECRI gjort i rapporten om att det behövs ytterligare insatser på ett antal områden. Det är också därför som vi redan är i gång med sådana åtgärder på de allra flesta av de områden som ECRI pekat på. Först vill jag dock påpeka att rapporten om antogs av ECRI . Den innehåller därför inte alla de initiativ som tagits därefter. Ett viktigt sådant exempel är den proposition om ett utvidgat skydd mot diskriminering som regeringen överlämnade till . I propositionen föreslår regeringen bland annat att ett effektivt skydd mot diskriminering införs också utanför arbetslivet och högskolan. Det pågår alltså ett intensivt arbete för att ytterligare förbättra integrationen. Låt mig ge bara några exempel. Jag har tagit initiativ till att det ska utvecklas kvantitativa mål och indikatorer för integrationspolitiken på flera viktiga samhällsområden. Syftet är att härigenom skapa bättre förutsättningar för uppföljning, utvärdering och utveckling av integrationspolitiken. Introduktionen för flyktingar och invandrare är ofta avgörande för integrationen. Utredningen, som fått i uppdrag att se över bland annat vilka hinder som finns för en individuellt anpassad introduktion och för att flyktingar och invandrare ska bli självförsörjande och delaktiga i samhället, ska lägga fram sina förslag. Vidare analyserar den integrationspolitiska maktutredningen fördelningen av makt och inflytande inom olika samhällsområden ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Båda dessa utredningar kan bidra till en utveckling och förbättring av politiken på dessa områden Kampen mot brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag och olaga diskriminering är en prioriterad fråga för polisen och åklagarväsendet. Detta kommer att gälla också fortsättningsvis. Inom dessa delar av rättsväsendet sker en kontinuerlig metodutveckling och internutbildning för att möjliggöra än effektivare insatser. Jag kan försäkra att regeringen tar ECRI:s rapport på största allvar. Den visar att de insatser, som vi redan påbörjat och som vi nu planerar, är riktiga.
frs · GQ12826 · 2003-04-29 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:816 om ökande konsumtion av alkoläsk, 817 om missbruk bland unga samt 826 om alkoläsk , och har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att minska konsumtionen av så kallad alkoläsk bland ungdomar och om jag är beredd att vidta skärpta åtgärder mot den cyniska lanseringen av alkoläsk. Som jag framhållit ser regeringen med stor oro på den ökande alkoholkonsumtionen bland ungdomar och i den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador betonas särskilt vikten av olika insatser för att stödja barn och ungdomar och förhindra att de använder alkohol. Rapporter om en kraftigt ökad konsumtion av så kallad alkoläsk bland ungdomar är därför givetvis oroande. Benämningen alkoläsk avser vanligtvis de blanddrycker som säljs på systemet med en alkoholhalt på 4 @ 5,, men även cider räknas ibland dit, liksom även olika slags ölsorter med en alkoholhalt som motsvarar folköl och som säljs i detaljhandeln. Systembolagets försäljningsstatistik visar på en kraftig uppgång av blanddrycker . Ökningen har visserligen skett från mycket låga tal, men den ska ändå tas på allvar eftersom det kan vara en signal om att ungdomars dryckesmönster är på väg att förändras. Ett viktigt mål för den svenska alkoholpolitiken är att alkoholdebuten ska skjutas upp och i det arbetet är insatser mot ungdomars konsumtion av folköl en viktig del. och har tillsammans med Svensk Dagligvaruhandel tagit fram ett nationellt material för folköl och tobak som går under namnet "lag om leg" och som syftar till att förhindra att underåriga får tillgång till folköl och tobaksvaror. Här betonas bland annat branschens ansvar att upprätthålla åldersgränser och bedriva en ansvarsfull alkoholhantering. I den fortsatta dialogen med handeln och restaurangbranschen bör frågan om alkoläsken särskilt lyftas fram. Det är vidare viktigt att begränsa exponeringen av alkoholhaltiga drycker framför allt i ungdomsmiljöer. pågår två utredningar som delvis berör dessa frågor. Utredningen om Begränsning av alkoholbranschens sponsring inom idrotten, m.m. ser bland annat över vad som kan göras för att minska förekomsten av alkohol i samband med olika evenemang där många barn och ungdomar deltar och vad som behöver göras för att ska följa EU-rekommendationen om barn och ungdomars alkoholkonsumtion. Utredningen i tryckta skrifter ska föreslå begränsningar av marknadsföringen av alkoholdrycker i tryckta skrifter och särskilt beakta skyddet för barn och unga. Båda uppdragen ska redovisas . Slutligen är det nödvändigt att arbeta på EU-nivå eftersom det är där många av de avgörande besluten fattas och eftersom utvecklingen av ungdomars alkoholkonsumtion är internationell. Under det svenska ordförandeskapet arbetade fram ett förslag till rådsslutsatser om behovet av en europeisk alkoholstrategi och tog initiativ till en rådsrekommendation om unga och alkohol. En arbetsgrupp har tillsatts för att implementera rekommendationen men därutöver har inte mycket hänt. Jag har därför för avsikt att tillskriva och uttrycka oro över den rådande situationen och över bristen på initiativ från kommissionens sida.
frs · GQ12827 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:827 om resor till koranskolor och 828 om barn i utländska koranskolor har frågat socialministern dels vad han avser att göra för att se över och stärka lagen vad avser reglerna för barns resor till forna hemländer, dels vad han avser att göra för att inventera kunskapen om hur vanligt det är att svenska barn sänds utomlands till bland annat koranskolor och omständigheterna barnen hamnar i. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag besvarar båda frågorna i ett svar. Inledningsvis vill jag hänvisa till det svar jag gav då han ställde en fråga om hur barn kunde skyddas från att sändas ut i vanmäktiga situationer när de med stöd av svenska myndigheter reser utomlands. Där beskriver jag de grundregler som finns i om föräldrars ansvar för sina barn och om samhällets ansvar i socialtjänstlagen och i LVU för att skydda barn från att fara illa. Jag svarade också att jag utgick från att ökade kunskaper inom om vad som kan hända barn som sänds utomlands bör leda till att beslut fattas utifrån vad som är bäst för varje enskilt barn. Min uppfattning har inte ändrats . Varken socialtjänstlagen eller LVU gäller utanför . Därför är det viktigt att den utredning som genomför innan den fattar beslut om en insats för ett barn är tillräckligt omfattande så att beslutet grundas på väl genomtänkta bedömningar. har inte befogenhet att fatta beslut om att placera barn utomlands eftersom det inte är möjligt att vare sig kontrollera placeringsalternativet eller att följa upp placeringen på det sätt som föreskrivs i socialtjänstlagen och LVU. Däremot är det möjligt att bevilja ekonomiskt bistånd för en resa till ett annat land om det bedöms som en lösning som bidrar till en positiv utveckling och främjar ett barns bästa. Det är allvarligt när barn skickas till sina hemländer och överges där. Huvudproblemet är dock inte en fråga om brister i lagstiftningen, utan snarare en fråga om hur de lagregler som finns tillämpas. Jag kommer dock att följa utvecklingen inom området.
frs · GQ12828 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:827 om resor till koranskolor och 828 om barn i utländska koranskolor har frågat socialministern dels vad han avser att göra för att se över och stärka lagen vad avser reglerna för barns resor till forna hemländer, dels vad han avser att göra för att inventera kunskapen om hur vanligt det är att svenska barn sänds utomlands till bland annat koranskolor och omständigheterna barnen hamnar i. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag besvarar båda frågorna i ett svar. Inledningsvis vill jag hänvisa till det svar jag gav då han ställde en fråga om hur barn kunde skyddas från att sändas ut i vanmäktiga situationer när de med stöd av svenska myndigheter reser utomlands. Där beskriver jag de grundregler som finns i om föräldrars ansvar för sina barn och om samhällets ansvar i socialtjänstlagen och i LVU för att skydda barn från att fara illa. Jag svarade också att jag utgick från att ökade kunskaper inom om vad som kan hända barn som sänds utomlands bör leda till att beslut fattas utifrån vad som är bäst för varje enskilt barn. Min uppfattning har inte ändrats . Varken socialtjänstlagen eller LVU gäller utanför . Därför är det viktigt att den utredning som genomför innan den fattar beslut om en insats för ett barn är tillräckligt omfattande så att beslutet grundas på väl genomtänkta bedömningar. har inte befogenhet att fatta beslut om att placera barn utomlands eftersom det inte är möjligt att vare sig kontrollera placeringsalternativet eller att följa upp placeringen på det sätt som föreskrivs i socialtjänstlagen och LVU. Däremot är det möjligt att bevilja ekonomiskt bistånd för en resa till ett annat land om det bedöms som en lösning som bidrar till en positiv utveckling och främjar ett barns bästa. Det är allvarligt när barn skickas till sina hemländer och överges där. Huvudproblemet är dock inte en fråga om brister i lagstiftningen, utan snarare en fråga om hur de lagregler som finns tillämpas. Jag kommer dock att följa utvecklingen inom området.
frs · GQ12829 · 2003-04-29 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:829 om insatser för de glömda har frågat mig vad jag kommer att göra för att de avsatta pengarna till verksamhet för barn till missbrukare ska komma de barn till del som de var avsedda för. I propositionen Skatten på vin (prop. 2000/01:144) uttalade regeringen att ytterligare resurser bör tillföras arbetet mot alkoholens skadeverkningar. Med anledning härav har beslutat att anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder för ska tillföras (TB II), för och för . Dessa nya resurser är enligt propositionen avsedda för insatser för barn till missbrukare och barn i familjer där våld och övergrepp mellan vuxna förekommer och utgör ett led i arbetet med att förverkliga den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador. Medlen bör fördelas av länsstyrelserna i enlighet med direktiv som utarbetas av regeringen. utbetalade regeringen sammanlagt och till länsstyrelserna fördelade efter befolkningsstorlek och avsedda för insatser för barn till missbrukare och barn i familjer där våld och övergrepp mellan vuxna förekommer. Medlen ska enligt regeringens direktiv för fördelningen av medlen i första hand användas för att stödja ny eller befintlig verksamhet av permanent natur. Medlen fördelas av länsstyrelserna efter ansökan från kommuner eller kommuner i samarbete med organisationer. Kommunens eller organisationens egen insats bör motsvara minst halva kostnaden. På nationell nivå ska enligt direktiven tillsammans med ha till uppgift att i samverkan med länsstyrelserna följa upp och utvärdera hur anvisade medel används. , och är viktiga samarbetspartner i detta arbete liksom de kommittéer som tillsatts för genomförandet av den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador och den nationella narkotikahandlingsplanen. ska till redovisa hur de har använts och vilka effekter som har erhållits av medlens användning. Användningen och effekterna av de 25 miljonerna ska redovisa . Eftersom medlen i första hand är avsedda att stödja ny eller befintlig verksamhet av permanent natur ansåg regeringen det viktigt att frivilligorganisationer som var intresserade att söka medel gjorde ansökan i samförstånd med kommunen. En sådan ordning skulle bättre garantera uppbyggnaden av permanenta verksamheter som kunde fortsätta även sedan de statliga medlen hade upphört. Enligt information från länsstyrelserna hade länsstyrelserna sammanlagt beviljat för avsedda verksamheter i olika kommuner. Detta får anses vara ett bra resultat med tanke på den korta tid som förflutit sedan medlen i praktiken fanns tillgängliga för ansökan. I många kommuner har det enligt min information fungerat bra för frivilligorganisationer att göra gemensamma ansökningar med kommuner. Först sedan till har redovisat hur medlen har använts och vilka effekter som har erhållits av medlens användning är jag därför beredd att diskutera eventuella åtgärder i frågan.
frs · GQ12830 · 2003-04-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:830 om ansvar för pumpanläggning har frågat mig om jag avser att flytta ansvaret för drift och underhåll av pumpar vid enskilda vägar, som nödvändiggörs vid byggande av allmän väg och järnväg. Som påpekar har kravet också framförts av , i en gemensam skrivelse med . har därför anmodat både och att yttra sig över skrivelsen och tillfoga de övriga upplysningar som bedöms erforderliga för ärendets fortsatta handläggning. Innan de båda verkens remissvar kommit in ser jag inget skäl att ta ställning i frågan.
frs · GQ12831 · 2003-04-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:831 om situationen i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder, till exempel inom EU, för att påverka afrikanska stater att ta avstånd från det allt svårare förtrycket i . Den har vid upprepade tillfällen fördömt våldet mot oppositionen och de allvarliga brotten mot de mänskliga rättigheterna som gjort sig skyldig till. avbröt vi som första EU-land det bilaterala utvecklingssamarbetet med . Vi har dock fortsatt vårt stöd till det civila samhället. De allvarliga övergreppen mot de mänskliga rättigheterna ledde till att EU beslutade om sanktioner, framför allt visarestriktioner riktade mot ledningen. Dessa sanktioner har därefter förlängts. grannar har en central roll att spela vad gäller utvecklingen i landet. , liksom övriga EU-länder, för därför en kontinuerlig dialog med såväl individuella som med regionala organisationer som SADC (Southern African Development Community) och AU (Afrikanska Unionen) om situationen i och respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. I dessa samtal betonar vi även vikten av att grannländerna engagerar sig till försvar för demokrati och mänskliga rättigheter i . De årligt återkommande nordisk-afrikanska utrikesministermötena är ett annat viktigt tillfälle att påverka de afrikanska staterna att starkare ta avstånd från den negativa utveckligen i . Vid årets session av FN:s kommission för mänskliga rättigheter i (MRK), liksom vid förra årets session, lade EU fram ett resolutionsförslag om det allvarliga läget för de mänskliga rättigheterna i . Trots stora ansträngningar från EU:s sida för att vinna gehör för förslaget lyckades den afrikanska gruppen få igenom ett förfarande som innebar att förslaget aldrig blev föremål för en formell behandling i kommissionen. Jag beklagar djupt de afrikanska ländernas sätt att på detta vis förhindra att FN gavs möjlighet att behandla frågan om de mänskliga rättigheterna i . Trots nederlaget i MRK kan vi nu se tecken på att oron över situationen i ökar i grannländerna. president och utrikesminister tog avstånd från de grava övergreppen mot de mänskliga rättigheterna i . Vidare besökte trojkan för för samtal med president . Samväldet har dessutom beslutat att förlänga suspension till . Jag kan försäkra att situationen i är en central fråga vid mina och mina statsrådskollegers resor till regionen samt i samtal med afrikanska ledare. Jag kommer till exempel att besöka och en viktig fråga kommer att vara hur vi tillsammans med de afrikanska staterna kan främja en positiv utveckling i . Dessutom hade statsministern, med anledning av officiellt besök av president , tillfälle att förklara och EU:s politik samt att understryka betydelsen av att demokratiska regeringar fördömer brott mot de grundläggande rättigheterna i . En fortsatt nära dialog med de afrikanska staterna är således av största vikt. kommer även i fortsättningen att göra allt vi kan för att påverka de afrikanska länderna för att de ska engagera sig för försvaret av de mänskliga rättigheterna i .
frs · GQ12832 · 2003-04-30 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:832 om och hälsoarbetet i WHO har frågat mig hur jag avser att agera för att ska kunna delta i det internationella hälsoarbetet som observatör i , . Jag håller helt med om vikten av ett väl fungerande och heltäckande internationellt samarbete i hälsofrågor. Inte minst SARS-epidemin har visat på behovet av kraftfulla gemensamma åtgärder för att förhindra smittspridning. Vi är också överens om att sjukdomar av olika slag inte känner några gränser, vilket ger WHO en central roll när det gäller internationell rapportering med mera. Jag skulle välkomna en utveckling som gjorde det möjligt för att uppnå observatörsstatus i WHO och fortsätter att verka för att EU-kretsen ska enas bakom denna linje.