ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12819 · 2003-05-06 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:819 om kapitalstruktur i statliga bolag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att förbättringen av de statliga bolagens kapitalstruktur ska kunna ske inom budgetlagens ramar det vill säga att intäkterna från extrautdelningen bruttoredovisas över statsbudgeten. anser också att förslaget leder till att genomlysningen av statens finanser försvåras. Låt mig inledningsvis konstatera att och verkar vara i sak ense med regeringen om att det är lämpligt att kunna omfördela tillgångar mellan statligt ägda bolag. Det tycker jag är positivt. När det sedan gäller formen, det vill säga hur det ska gå till, verkar vi dock ha något olika uppfattningar. Syftet med regeringens förslag är att utnyttja tillgångarna i de statligt ägda bolagen effektivare. Regeringen har stora möjligheter att påverka storleken på de statliga bolagens utdelningar till statsbudgeten men den har begränsade möjligheter att återföra medel till bolagen när detta behövs. Detta leder till att de flesta av staten ägda bolagen måste reservera medel var för sig för oförutsedda händelser. En möjlighet att återföra medel till bolagen ger därför bättre förutsättningar för staten att anpassa kapitalstrukturen i de statliga bolagen. En uppskattning är att det är möjligt att genomföra engångsutdelningar på utan att bolagens finansiella ställning skadas. Detta är medel som annars inte skulle ha betalats in genom årliga ordinarie aktieutdelningar utan som skulle legat kvar hos bolagen. Genom dessa åtgärder minskas kapitalbindningen och statens kapital omfördelas och kan användas mer effektivt. När det gäller frågan om bruttoredovisning antar jag att anser att de extra utdelningsinkomsterna, i likhet med ordinarie bolagsutdelningar, borde levereras in på inkomsttitel och eventuella utgifter sättas upp på anslag och prövas mot andra utgifter i budgeten. Det är huvudprincipen bakom bruttobudgetering. Inkomster på inkomstsidan och utgifter på utgiftssidan. Principen är betydelsefull för att och allmänheten ska se vilka inkomster och utgifter staten har. Ett modernt utryck för detta är "transparens". vet vi att goda principer kan användas i kanske 95 fall av 100, men i några få fall är det motiverat att göra avsteg från principerna. Detta har förstått när den beslutade om utformningen av budgetlagen. I avsnittet om finansieringar av investeringar anges huvudregler (20@22§§) och sedan sägs i den avslutande paragrafen (23§) att kan besluta att finansiering ska ske på annat sätt än som anges i huvudreglerna. Och det är precis detta som är aktuellt. Den särskilda mekanism som regeringen föreslår för att möjliggöra en förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag innebär att beslutar om en särskild ordning för finansiering av vissa finansiella anläggningstillgångar. Enligt min uppfattning står det klart att den ordning som regeringen föreslår ligger helt inom budgetlagens ramar. Jag ser därför ingen anledning att vidta några åtgärder av det slag som önskar. När det gäller genomlysningen, eller transparensen, av statens finanser anser jag i motsats till att den förbättras om de statliga bolagens kapitalstrukturer ses över.
frs · GQ12822 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:822 om återanvändning av statens datorer har frågat mig vad jag avser att göra för att utrangerade datorer i statsförvaltningen återanvänds i andra verksamheter i stället för att de skrotas. Jag tycker att det är bra om man kan hitta nya användningsområden för datorer som de statliga myndigheterna inte längre har bruk för. En självklar förutsättning är dock att det kan ske på ett kostnadseffektivt sätt och att informationssäkerheten kan garanteras. Jag utgår också ifrån att myndigheterna inte byter datorer oftare än vad verksamheten kräver för att därigenom hålla igen på kostnaderna. är det så att den som levererar IT-utrustning är skyldig enligt förordningen (2000:208) om producentansvar för elektriska och elektroniska produkter att ta hand om utrustningen igen när den utrangeras. Utrustning som inte bedöms kunna återanvändas skrotas på ett miljövänligt sätt av leverantören utan kostnad för ägaren. En viss marknad för återanvändning av datorer finns också genom företag som specialiserat sig på att köpa upp, rekonditionera och vidaresälja utrustning. En myndighet som säljer sina utrangerade datorer till ett sådant företag måste då förvissa sig om att försäljningen sker i enlighet med licensvillkor och att sekretessbelagd information på datorernas hårddiskar raderas. Som noterat förekommer en viss återanvändning av datorer inom den statliga förvaltningen. Möjligheterna att återanvända i större omfattning är en fråga som jag tycker vore intressant att pröva. Jag avser därför att uppmärksamma Statskontoret, som svarar för de statliga ramavtalen på IT-området, på detta.
frs · GQ12846 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:846 om rätt att ta del av offentlig information har frågat statsrådet vad han avser att göra för att erbjuda alla lika rätt i samhället att ta del av offentlig information. Bakgrunden till frågan är att regeringens vårproposition inte finns publicerad i ett format som är tillgängligt för synskadade personer eller för personer med dyslexi på hemsida. Frågan har överlämnats till mig för att besvaras. Regeringen är inte ansvarig för hur vårpropositionen publiceras på hemsida. Däremot är regeringen naturligtvis ytterst ansvarig för tillgängligheten till vårpropositionen och övriga propositioner som publiceras på regeringens hemsida, . Det PDF-format som används på regeringens hemsida har brister ur tillgänglighetssynpunkt och jag håller med om att detta måste åtgärdas för att ge alla lika möjligheter att ta del av offentlig information. Enligt förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken ska myndigheterna särskilt verka för att deras information är tillgänglig för personer med funktionshinder. Förordningen gäller även där det pågår arbete för att åtgärda bristerna som finns när det gäller tillgänglighet till information för personer med funktionshinder. har på regeringens uppdrag tagit fram riktlinjer för vad som krävs för en tillgänglig statsförvaltning. Dessa riktlinjer presenterades vid en konferens för drygt sedan, . Riktlinjerna är utformade för att kunna användas av alla myndigheter och är en vägledning för myndigheternas arbete för att göra sin verksamhet tillgänglig. Riktlinjerna innehåller bland mycket annat vägledning vad gäller tillgängliga format och versioner vid användning av IT-tekniken. Genom att uppgradera Acrobatprogrammet är det möjligt att skapa PDF-filer som är tillgängliga för synskadade personer. Likaså är det möjligt att göra hemsidans innehåll tillgängligt för personer med funktionshinder genom att förändra webbplatsens uppbyggnad, det vill säga anpassa gränssnitt och navigation efter målgrupp samt att införa talsyntes på webbplatsen. Ett sådant arbete har initierats inom . avser att följa riktlinjer och tillgänglighetsanpassa webbplatsen i enlighet med W3C () riktlinjer WCAG (Web Content Accessibility Guidelines). Webbplatsen kommer att byggas om och tillgänglighetsanpassas . En ny webbplats beräknas lanseras . En ny version av kommer att installeras och initieras ett arbete där övriga nödvändiga programvaror identifieras och testas för att göra kommande propositioner tillgängliga för personer med funktionshinder. Regeringen avser också att följa upp andra myndigheters arbete med att göra den offentliga informationen tillgänglig för personer med funktionshinder genom uppdrag till . En första avrapportering kommer att ske .
frs · GQ12847 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:847 om reklam i närradion har frågat om jag har för avsikt att tillåta reklam i närradion. Reklam i närradion är tillåten . Regeringen gav Radio- och i uppdrag att bedöma hur närradion uppfyller sitt syfte att vara en lokal föreningsradio utan kommersiella intressen. Uppdraget redovisades i rapporten , och (Ku2002/1481/Me). fick verket ett förnyat uppdrag att göra en uppföljning av den tidigare rapporten. Detta redovisades i rapporten i förändring (Ku2003/1042/Me). Radio- och rapporter bereds inom . Jag är inte beredd att föregripa denna beredning.
frs · GQ12848 · 2003-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:848 om växtkraft mål3 har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte vissa län, som till exempel , ska straffas vid tilldelningen av anslagssparandet för mål3, utan i stället få den del som man var lovad från början. Bakgrunden till frågan är regeringens beslut om utökad tillgång till anslagssparandet med avseende Europeiska socialfondens mål3 på det berörda anslaget på statsbudgeten. Beslutet innebär att verksamheten i programmet på nationell nivå kan fortsätta i planerad omfattning och att medel från kan rekvireras i den takt som föreskrivs av EU-reglerna. I enlighet med det programdokument som fastställts av är det den så kallade för mål3 som beslutar om kriterier för fördelningen av programmedel mellan länen. En fördelningsmodell lades fast av kommittén , i vilken hänsyn tas till bland annat antalet sysselsatta och arbetslösa. Modellen innebär dessutom att av fördelade medel vid behov kan omfördelas mellan länen för att säkerställa ett effektivt utnyttjande av medlen. Svenska har enligt uppgift med anledning av regeringens beslut fördelat programmedel i enlighet med de kriterier som har fastställt. I denna fördelning hade Svenska att ta hänsyn till att länen utnyttjat olika mycket av de medel som står till deras förfogande totalt sett för programperioden. För att säkerställa en regional balans minskades därför tilldelningen till län som förbrukat jämförelsevis mycket programmedel, till exempel , medan tilldelningen till övriga län ökades. Som jag har nämnt är det för mål3 som beslutar om kriterier för fördelningen av programmedel mellan länen. Enligt uppgift kommer frågan om dessa kriterier att behandlas på möte .
frs · GQ12849 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:849 om kapitaltillskott till SJ och har mot bakgrund av att regeringen i proposition 2002/03:86 föreslagit åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit för att förhindra att kapitaltillskottet till betraktas som statsstöd. nämner i det sammanhanget särskilt frågan om en beräkning av kostnaderna för en likvidation av . Inledningsvis vill jag understryka att regeringen anser att ägandet i är långsiktigt. Regeringens vision och målsättning för är att bolaget ska vara ett modernt reseföretag som i alla avseenden och uthålligt agerar affärsmässigt och kommersiellt. När det gäller frågan om huruvida ett kapitaltillskott faller under den så kallade marknadsekonomiska investerarprincipen eller ej, så kan konstateras att den rationelle investeraren enligt EG-rätten förväntas överväga alla alternativ, inklusive en likvidation av berörd verksamhet. Enligt nämnda princip måste det ekonomiskt förmånligaste alternativet väljas. En likvidation av skulle bland annat innebära en förlust av tidigare genomförda investeringar. Då bolaget enligt gjorda beräkningar kommer att gå med vinst inom rimlig tid är en likvidation enligt regeringens bedömning inte det förmånligaste alternativet. Regeringen anser härutöver att det är viktigt att det finns en stabil långsiktig aktör på marknaden för persontrafik på järnväg i och bedömer att det vore till avsevärd nackdel för hela persontransportsystemet om skulle träda i likvidation.
frs · GQ12850 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:850 om fackliga partibidrag och 852 om partibidrag från fackliga organisationer har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen följer otvetydiga beslut av om att utfärda tilläggsdirektiv om fackliga partibidrags redovisning. har frågat mig när jag och regeringen avser att följa mycket tydliga beslut från om att utfärda tilläggsdirektiv till utredningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter rörande partibidrag från fackliga organisationer och dess redovisning. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Det är av flera skäl viktigt att allmänheten kan få insyn både i hur partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur de valkandidater som bedriver personvalskampanjer finansierar sina kampanjer. Sådan offentlighet kan öka det politiska systemets legitimitet och förebygga korruption. Informationen kan också utgöra ett underlag för väljarna vid val och främja en debatt om etik och bevekelsegrunder i politiken. De ställda frågorna ger anledning att erinra om vilket uppdrag den särskilda utredaren @ , professor i statskunskap @ redan har enligt nu gällande direktiv. I uppdraget ingår att överväga hur man kan öka allmänhetens insyn i hur de politiska partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur de personer som bedriver en personvalskampanj finansierar den. I uppdraget ingår att, om utredaren finner det befogat, föreslå åtgärder för att öka insynen. Åtgärderna kan avse en utveckling av de frivilliga överenskommelser som redan finns på området men kan också avse åtgärder från det allmännas sida. Utgångspunkten är alltså att allmänhetens insyn i partiernas och enskilda kandidaters intäkter ska öka. Läser man utredningens direktiv så framgår tydligt att uppdraget omfattar partier och kampanjer på alla nivåer och alla typer av stöd, alltså även stöd från juridiska personer, som till exempel fackliga organisationer även om just detta inte uttryckligen nämns. Att så är fallet framförde jag för övrigt i ett svar på en interpellation av . Detta är också regeringen och den särskilda utredaren överens om. Något tilläggsdirektiv i enlighet med det som och frågar efter är alltså inte nödvändigt; att överväga hur ökad insyn i stöd från fackliga organisationer kan åstadkommas ingår redan i utredningens uppdrag. Jag kommer dock likväl att verka för att regeringen, i förtydligande syfte, utfärdar tilläggsdirektiv.
frs · GQ12851 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:851 om Blekinge kustbana har frågat mig vad jag avser att göra för att minska tiden för trafikavbrott och problem för resenärerna i samband med upprustningen av Blekinge kustbana. och Blekingetrafiken har träffat en överenskommelse om hur tågtrafiken ska bedrivas då banan elektrifieras av . Trafikeringen är en fråga mellan avtalsparterna. Man har valt att helt ersätta trafiken med bussar under perioden 2005@2007. Skälet är att det är mycket svårt att upprätthålla tågtrafik av god kvalitet genom en byggarbetsplats. Genom att banan helt stängs av för trafik kan elektrifieringsarbetena genomföras snabbare än om tågen skulle fortsätta att trafikera banan . bedömer därmed att byggtiden förkortas med cirka . Det innebär att kan börja trafikera banan i mitten av 2007. Jag vet att har satt upp en snäv tidsplan för projektet och att man nu arbetar med att upprätta en järnvägsplan. I det fall järnvägsplanen blir överklagad till regeringen kommer jag att handlägga den med högsta prioritet.
frs · GQ12852 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:850 om fackliga partibidrag och 852 om partibidrag från fackliga organisationer har frågat mig om jag avser att verka för att regeringen följer otvetydiga beslut av om att utfärda tilläggsdirektiv om fackliga partibidrags redovisning. har frågat mig när jag och regeringen avser att följa mycket tydliga beslut från om att utfärda tilläggsdirektiv till utredningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter rörande partibidrag från fackliga organisationer och dess redovisning. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Det är av flera skäl viktigt att allmänheten kan få insyn både i hur partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur de valkandidater som bedriver personvalskampanjer finansierar sina kampanjer. Sådan offentlighet kan öka det politiska systemets legitimitet och förebygga korruption. Informationen kan också utgöra ett underlag för väljarna vid val och främja en debatt om etik och bevekelsegrunder i politiken. De ställda frågorna ger anledning att erinra om vilket uppdrag den särskilda utredaren @ , professor i statskunskap @ redan har enligt nu gällande direktiv. I uppdraget ingår att överväga hur man kan öka allmänhetens insyn i hur de politiska partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur de personer som bedriver en personvalskampanj finansierar den. I uppdraget ingår att, om utredaren finner det befogat, föreslå åtgärder för att öka insynen. Åtgärderna kan avse en utveckling av de frivilliga överenskommelser som redan finns på området men kan också avse åtgärder från det allmännas sida. Utgångspunkten är alltså att allmänhetens insyn i partiernas och enskilda kandidaters intäkter ska öka. Läser man utredningens direktiv så framgår tydligt att uppdraget omfattar partier och kampanjer på alla nivåer och alla typer av stöd, alltså även stöd från juridiska personer, som till exempel fackliga organisationer även om just detta inte uttryckligen nämns. Att så är fallet framförde jag för övrigt i ett svar på en interpellation av . Detta är också regeringen och den särskilda utredaren överens om. Något tilläggsdirektiv i enlighet med det som och frågar efter är alltså inte nödvändigt; att överväga hur ökad insyn i stöd från fackliga organisationer kan åstadkommas ingår redan i utredningens uppdrag. Jag kommer dock likväl att verka för att regeringen, i förtydligande syfte, utfärdar tilläggsdirektiv.
frs · GQ12853 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:853 om forskningspropositionen satsar av BNP på forskning och utveckling (FoU) vilket är mer än vad som görs i något annat land i världen. tillhör den grupp av länder som satsar mest offentliga resurser på forskning, men vi har även ett mycket FoU-intensivt näringsliv. I samband med den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (proposition 2000/01:3) avsattes ytterligare resurser för forskning. Under perioden 2001@2004 tillförs till forskning och forskarutbildning. Regeringen har aviserat att den avser att lägga en forskningspolitisk proposition en gång per mandatperiod och arbetet med nästa proposition är i full gång. Som en förberedelse till denna diskuteras i regeringens forskningsberedning olika aspekter av den svenska forskningspolitiken. Regeringen har även lagt uppdrag till lärosäten, forskningsråd och andra berörda myndigheter att utarbeta forsknings- och kunskapsstrategier. Dessa strategier ska inlämnas till och kommer att utgöra några av de viktigaste underlagen till den kommande forskningspolitiska propositionen. I den förra propositionen formades den nya organisationen för finansiering av svensk forskning som de fyra nya myndigheterna tillfördes ytterligare resurser utöver de anslag som överfördes från de tidigare finansiärerna. Totalt tillfördes till forskning och forskarutbildning varav mer än var en förstärkning till det nybildade . I nästa forskningspolitiska proposition kommer regeringen självklart att följa upp de erfarenheter vi fått av det nya systemet för forskningsfinansiering och utifrån diskussionerna i forskningsberedningen och de inkommande forsknings- och kunskapsstrategierna identifiera nya frågor inom det forskningspolitiska området. Nästa forskningspolitiska proposition kommer som aviserats att presenteras . I regeringsförklaringen betonades att forskningens frihet ska garanteras och att grundforskningen ska stödjas. De påbörjade satsningarna på biovetenskap och bioteknik ska fortsätta, den högre utbildningens internationella konkurrenskraft ska stärkas och fler ska gå vidare till forskarutbildning. Utbildning och forskning är en investering för framtiden och jag har för avsikt att även fortsättningsvis hålla en hög ambitionsnivå inom mina ansvarsområden.
frs · GQ12855 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:855 om islamofobi har frågat mig vad jag ämnar göra för att motverka islamofobi och islamofobiska handlingar i . Inledningsvis vill jag bara understryka att orsaken till branden i moskén i ännu inte blivit klarlagd. Oavsett detta är det givetvis av största vikt att motverka och förebygga alla uttryck för islamofobi . Som påpekar i sin fråga har jag besvarat en liknande fråga av . I det svaret framhöll jag att stora delar av det generella arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering är tillämpligt även på företeelser som islamofobi. En effektiv lagstiftning som också tillämpas utgör, tillsammans med och arbete, en viktig grund för att förebygga och motverka islamofobi. Jag pekade vidare på att dessa frågor kommer att ha fortsatt hög prioritet i regeringens och berörda myndigheters verksamhet. Jag framhöll också att både Forum för levande historia, som kommer att börja sin verksamhet , och det centrum mot rasism och andra former av intolerans, till vilket regeringen avsatt medel, bör komma att få betydelse också för arbetet mot islamofobi. Till detta vill jag bara tillägga följande. I regleringsbrevet för avseende 2003 har regeringen beslutat att ska användas som stöd till projekt mot islamofobi och antisemitism. har haft kontakter med företrädare för muslimska grupper, bland annat vid ett regionalt möte i . Genom dessa kontakter och genom de undersökningar som gjorts om mediebilden av muslimer i , finns enligt verket underlag för vidare samtal med organisationer, myndigheter och medier för att åstadkomma förändringar av schabloniserade föreställningar och förbättrade möjligheter till samsyn och samverkan. Som en följd av kontakterna har en arbetsgrupp bildats i län med representanter för , länspolisen, muslimska föreningar och antidiskrimineringsbyråerna i syfte att få till stånd en kontinuerlig dialog samt ett informations- och erfarenhetsutbyte. Arbetet mot islamofobi förutsätter ett långsiktigt och brett engagemang från hela samhället. Det är min bestämda uppfattning att vi genom det arbete jag här har beskrivit har goda förutsättningar att bekämpa sådan helt oacceptabel intolerans som tar sig uttryck i islamofobi och islamofobiska handlingar.
frs · GQ12858 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:858 om /22 har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta så att utbyggnad av vägen E6/22 mellan och kan ske under innevarande planperiod. fick i uppdrag att upprätta ett förslag till nationell väghållningsplan för perioden 2004@2015. förslag ska lämnas till regeringen . Fram till dess är det som har ansvaret för att förankra åtgärdsförslagen genom ett remissförfarande. I uppdraget till anges att planerade investeringar i nu gällande nationell väghållningsplan där den fysiska planeringen hunnit långt inte ska omprövas utan de investeringarna ska ingå i planerna för 2004@2015. När det gäller nationella vägar är det objekt för ca som inte ska omprövas. har till uppgift att identifiera dessa objekt och jag har erfarit att E6 mellan och hör till de objekt som anser ej ska omprövas. Därmed gör bedömningar att utbyggnaden kommer att ske under planperioden 2004@2015. Regeringen kommer efter att granska planerna utifrån hur de föreslagna åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Jag tänker inte att föregripa den prövning som regeringen då ska göra. Den nuvarande planen gäller tills regeringen beslutat om den nya planen.
frs · GQ12859 · 2003-05-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:859 om E18 har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att E18 ska få en standard som gagnar trafiksäkerheten och tillväxten. Låt mig först uttrycka mitt djupa deltagande med alla dem som drabbades av den svåra trafikolyckan som ägde rum på och som nämner i sin fråga. Trafikolyckor är en oerhörd tragedi för alla som berörs. Därför är också arbetet för ökad trafiksäkerhet en högt prioriterad uppgift för regeringen. Så till konkreta fråga om E18. fick i uppdrag att upprätta ett förslag till nationell väghållningsplan för perioden 2004@2015. förslag ska lämnas till regeringen . Fram till dess är det som har ansvaret för att förankra åtgärdsförslagen genom ett remissförfarande. Regeringen kommer efter att granska planerna utifrån hur de föreslagna åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Jag tänker inte att föregripa den prövning som regeringen då ska göra.