frs · GR12168 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:168 om nedläggningen av har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska kunna läggas ned . Som bakgrund till frågan ger en beskrivning av hur regeringen bedrivit arbetet sedan en enhällig parlamentarisk utredning lade fram ett förslag om att skulle läggas ner och ersättas av förvaltningsdomstolar. hänvisar bland annat till beslut , där regeringen fick i uppdrag att återkomma till med förslag om en ny instans- och processordning i utlänningsärenden . Vidare hänvisar till dåvarande migrationsministern löfte till riksdagspartierna före julen 2002 om att en kommitté skulle se över utlänningslagen och att arbetet skulle bedrivas så skyndsamt att en övergång till en ny instansordning skulle kunna ske . Jag vill till att börja med komplettera redogörelse på några punkter. avstyrkte Lagrådet det förslag till en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden som regeringen beslutade om . Efter samtal med företrädarna för riksdagspartierna runt julen 2002 angående den uppkomna situationen inleddes ett intensivt arbete för att ta fram direktiv till en parlamentarisk kommitté som skulle få i uppdrag att göra den för reformen nödvändiga översynen av utlänningslagen. Eftersom resultatet av kommitténs arbete bedömdes som avgörande för reformens genomförande var utformningen av dessa direktiv av central betydelse. Omkring beslutade regeringen att tillsätta nämnda parlamentariska kommitté, som fick i uppdrag att dels göra en genomgång av utlänningslagens materiella bestämmelser och anpassa dessa till ett nytt system där överprövningen sker i domstol, dels se över formerna för beredning av ärendena och beslutsfattande (Dir. 2003:28). Därefter vidtog arbetet med att tillkalla denna kommitté. förordnade ledamöter, experter och sakkunniga i kommittén. Kommittén startade formellt sitt arbete . Det har vid kommitténs arbete visat sig bli mycket svårt att slutföra uppdraget inom den föreskrivna tiden, det vill säga innevarande år och det är riktigt att frågan om förlängning av kommitténs uppdrag har diskuterats. Med hänsyn till de aktuella frågornas beskaffenhet och till de diskussioner som förts i kommittén har jag full förståelse för att tiden för kommitténs arbete anses för knapp. Det är som anger i sin fråga, möjligt att kommitténs uppdrag kan komma att behöva förlängas. När kommitténs arbete är klart måste remissbehandling ske innan en ny lagrådsremiss kan behandlas. Först därefter kan en proposition föreläggas . Dessa steg är naturliga och nödvändiga delar i en lagstiftningsprocess som denna. med kommitténs arbete pågår inom ett arbete där de organisatoriska och ekonomiska konsekvenserna av en reform analyseras. Ett flertal osäkerhetsfaktorer finns, häribland framtida asylinströmning, regelverkets utformning såväl nationellt som inom EU, personaltillgång med mera. För att inte en reform ska påverka handläggningstiderna negativt, vilket är regeringens absoluta målsättning, måste tillräckliga resurser avsättas. Härvid kan nämnas att de beräknade kostnaderna för en sådan instans- och processordning som regeringen föreslog i nämnda lagrådsremiss , med aktuella förutsättningar är betydligt högre än vad tidigare beräkningar visat, bland annat de som gjordes av den parlamentariska kommitté som lämnade det betänkande som hänvisar till i sin fråga, Ökad rättssäkerhet i asylärenden, SOU 1999:16. Mot bakgrund av ovanstående beskrivning av nuläget, kan jag som ansvarig minister inte utlova en reform som har diskuterats. Min avsikt är dock att återkomma till med ett förslag till hur en reform skulle kunna utformas som på bästa sätt uppfyller målsättningen att skapa en rättssäker och effektiv process i utlänningsärenden. Något löfte om tidpunkt kan jag på grund av frågans komplexitet inte ge. Jag vill slutligen nämna vikten av ett brett stöd i för en kommande reform.