ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11321 · 2003-11-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:321 av () till utrikesminister om ett demokratiskt val till i är det val till i . Det är viktigt att valet blir ett steg framåt i den fortsatta reformprocessen mot en fullvärdig demokrati i . har vi nåtts av alarmerande signaler om att valprocessen i stället blir ett steg tillbaka. Signalerna tyder på att parlamentsvalet i inte kommer att genomföras på ett fritt och demokratiskt sätt som skapar likvärdiga förutsättningar för alla deltagande partier att på ett rättvist sätt kunna medverka och föra ut sitt budskap. Sedan föregående val har de oberoende mediernas ställning försvagats. Bland annat har olika restriktioner införts för medier som gör valrapporteringar. Fria och obundna medier saknas i praktiken. Oppositionspartierna saknar varje möjlighet att nå ut med sitt budskap. Ett konkret exempel på åtstramningen av demokrati är att det liberala partiet Yabloko har fått sina datorer konfiskerade av säkerhetspolisen. Yabloko är beroende av datorerna för sitt kampanjmaterial. Konfiskeringen underminerar partiets möjligheter att genomföra en valkampanj. Mot den bakgrunden vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att ska kunna medverka till att säkra ett demokratiskt parlamentsval i med rättvisa och likvärdiga förutsättningar för fria partier att bilda opinion för sina respektive uppfattningar?
fr · GR11322 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:322 av () till statsrådet om stödet till homosexuellas, bisexuellas och transpersoners organisationer I samband med att godkände regeringens så kallade homosexproposition (1986/87:124) beslutades att homosexuellas organisationer skulle kunna få stöd för sitt arbete för homosexuellas rättigheter. betalas det ut totalt av i form av projektbidrag i taget, utöver de projektmedel som är öronmärkta för hivprevention med mera. Projektbidragsformen försvårar långsiktighet och beaktar inte organisationernas behov av en grundstruktur för att bedriva verksamhet. Jag anser att formerna för det statliga stödet bör utvärderas för att skapa större långsiktighet. Nivån på stödet bör höjas och möjligheten att söka bidrag bör breddas till att gälla HBT-organisationer i stället för homosexuellas organisationer. Det bör också övervägas om hanteringen av det statliga stödet till HBT-organisationer ska ligga kvar hos eller flyttas till annan myndighet. Jag vill därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra stödet till homosexuellas, bisexuellas och transpersoners organisationer?
fr · GR11323 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:323 av () till statsrådet om gränshinder i En viktig del i det nordiska samarbetet är att de olika ländernas medborgare fritt kan röra sig mellan länderna utan besvärande gränshinder. Inom det nordiska samarbetet pågår ett omfattande arbete för att eliminera den rad av gränshinder, stora som små, som finns och som försvårar möjligheterna för de nordiska länderna att få ut mer ömsesidiga positiva effekter av samarbetet. Det reformarbete som den startat upp med uppdrag till den förre danske statsministern att analysera och föreslå åtgärder har gett en rad positiva effekter. Men mycket återstår fortfarande att göra. Att på detta sätt i efterhand försöka ta bort de olikheter i lagstiftningen i de nordiska länderna är ett tidsödande och besvärligt arbete. Ett effektivare och enklare sätt är att försöka förebygga gränshindren innan de uppstår. Det borde kunna ske om de nordiska länderna före det att framtida lagstiftningsbeslut tas kontrollerar dessa mot eventuella gränseffekter i som kan tänkas uppstå. Det kan inte vara svårare än att kontrollera lagstiftningen med hänsyn till bland annat jämställdhetseffekter som görs i vissa länder. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet i att vidtaga för att förebygga gränshinder mellan de nordiska länderna för framtiden och underlätta för nordbornas fria rörlighet?
fr · GR11324 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:324 av () till statsrådet om Allmänna arvsfonden Allmänna arvsfonden har beviljat sammanlagt till RSMH för projektet erfarenheter av antidepressiva medel. Resultatet redovisades och finns som rapport i en bok, Medicin mot livet. Det vetenskapliga värdet av den kan ifrågasättas. Vad gäller rapportens objektivitet kan konstateras att på bokens omslag benämns patienter som behandlas med antidepressiva läkemedel för "pillerkonsumenter". Att skuld- och skambelägga personer som använder antidepressiva läkemedel genom att ständigt ifrågasätta dess legitimitet är enligt min uppfattning klandervärt @ jämförbart med rörelser som vägrar att gå med på blodtransfusioner för sina barn, även om det skulle vara livsnödvändigt. Det finns en risk att människor skräms från att använda psykofarmaka, tror att de är farliga, trots vetenskapliga belägg att de gör nytta och hjälper människor till ett bättre liv. Det är ytterligt tveksamt att staten via arvsfondsmedel bekostar projekt inom den psykiatriska verksamheten, där vetenskapligheten kan ifrågasättas och där motstånd till psykofarmaka är den främsta drivkraften. har ur arvsfonden anslagits ytterligare för ett fortsättningsprojekt, det första av anslag. Eftersom anslaget är överstigande 300000kr är det behandlat av regeringen. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att få ett mer allsidigt beslutsunderlag i frågor som rör användandet av Allmänna arvsfondens medel?
fr · GR11325 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:325 av () till statsrådet om medborgarskap för vissa yrkesgrupper Personer som vill bli medborgare i ska ha varit bosatta här för att få medborgarskap. Om du är dansk, finsk, isländsk eller norsk medborgare räcker det med . Det finns tillfällen då undantag från dessa regler görs. Exempelvis har idrottare fått undantag från dessa regler och fått svenskt medborgarskap tidigare. Det finns yrkesgrupper där medborgarskap krävs för att fullfölja utbildningen och behov av personal till yrkena finns, exempelvis inom polisväsendet. För dessa borde undantag också kunna göras. Vad avser statsrådet att göra för att även personer som behövs inom en viss yrkesgrupp kan undantas från reglerna?
fr · GR11326 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:326 av () till näringsminister om statens skogspolitik Vid ett anförande i talade dåvarande näringsministern om "statens ansvar och ambitioner i skogsbygden". gav en bakgrund till bildandet av och menade att även om affären är väl försvarbar ekonomiskt sett, så är motiven för statens skogsinnehav inte i första hand affärsmässiga. "Ett motiv för att bilda är omsorgen om köpsågverkens virkesförsörjning. har en central roll i processen att förstärka den svenska sågverksnäringens konkurrenskraft. kommer inte att avyttra sågverken förrän vi är säkra på att de hamnar i en långsiktigt hållbar företagsstruktur." Detta sade näringsministern i , ett län där man alltmer oroar sig för dominerande ställning. står att läsa i tidningen att Bodensågen, ägt av läns skogsägare, har varslat tjugotalet anställda om uppsägning. Skälet anges vara brist på timmer. Köpsågverken i håller, enligt vd:n i Bodensågen, på att knäckas av som oftast vinner striden i budgivningen på timmer. Vad avser näringsministern att vidta för åtgärder för att ska uppfylla regeringens löften om att vara till stöd för köpsågverken i stället för att försöka slå ut dem?
fr · GR11327 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:327 av () till statsrådet om könsdiskriminering inom sfi-undervisningen Många elever inom sfi, svenska för invandrare, är kvinnor som har varit helt avskärmade från läs- och skrivundervisningen i sina hemländer. Det har kommit till min kännedom att lokalt ansvariga inom integrationsmyndigheterna gett uttryck för att undervisningen av kvinnor "kostar för mycket", "kvinnorna är ändå så gamla", "det räcker att de lär sig prata, de har ju ändå en roll som mödrar" och så vidare. Kvinnor har förvägrats mer än två terminers undervisning och sedan hänvisats till egenfinansierade komvuxstudier, vilket är en omöjlighet då deras familjer inte accepterar en skuldsättning. Resultatet blir isolering i familjen och ett beroende av man och barn för att kunna röra sig i samhället. Lite tillspetsat kan man säga att det verkar föreligga situationer där själva integrationspolitiken är diskriminerande, det vill säga de åtgärder som ska upphäva diskriminering på grund av etnicitet, i själva verket permanentar en diskriminering på grund av kön. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillförsäkra kvinnor samma rättigheter till utbildning inom sfi som männen har?
fr · GR11328 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:328 av () till statsrådet om nät- och informationssäkerhetsbyrå De europeiska ministrarna med ansvar för elektronisk kommunikation har enats om utformningen av den europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån. Man har i och med detta beslut enats om att utveckla det europeiska informationssäkerhetsarbetet, liksom betydelsen av det förebyggande arbetet. Statsrådet har i förhandlingarna också framfört att är intresserat av att vara värd för den nya nät- och informationssäkerhetsbyrån, vilket är positivt. Det vore ett sätt att ta till vara den mycket unika kompetens som finns i vårt land. Det skulle gynna både och övriga EU-stater. Trots att etableringsland ännu ej bestämts anser jag det viktigt att redan nu föra en diskussion om lokalisering. Det finns mycket väl utvecklad kompetens utanför storstadsregionerna. , som har en stark position som IT-stad, är ett exempel på detta. kan bli en utmärkt etableringsort. Det skulle vara en viktig injektion för att utveckla forskning och utveckling inom såväl som inom IT-företagen i . Det skulle därmed stärka anseende som IT-nation som det ger goda förutsättningar för nya arbetstillfällen. Mot bakgrund av detta vill jag fråga infrastrukturminister : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att den nya nät och informationssäkerhetsbyrån, under förutsättning att blir värdland, lokaliseras till ?
fr · GR11329 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:329 av () till justitieminister om skärpning av sexköpslagen Vi har en lagstiftning som förbjuder köp av sexuella tjänster. har vi en svällande marknad av pornografiska alster där kvinnor konsekvent framställs som viljelösa varelser, som objekt för manlig maktutövning och där förnedring och övergrepp ofta framställs som höjden av njutning. Pornografi är i första hand en fråga om makt och handlar bara skenbart om sexualitet. Pornografi handlar inte om lust och njutning utan om exploatering, förnedring och kontroll. Pornografin används för att legitimera det sexualiserade våldet. Det sexualiserade våldet @ våldtäkt, sexuella övergrepp mot barn, kvinnomisshandel, sexuella trakasserier, prostitution och pornografi @ är ett av de mest extrema uttrycken för patriarkal maktutövning. För att bryta den rådande könsmaktsordningen krävs det insatser på samhällets samtliga områden. Vi har en lagstiftning mot sexuella övergrepp men ingen lagstiftning som reglerar skildringar @ filmade eller fotograferade @ av samma, verkliga, övergrepp. Det är otillfredsställande och borde åtgärdas genom en skärpning av sexköpslagen, så att den även omfattar pornografisk produktion, alternativt genom ett inrättande av ett förbud mot spridning av filmade eller fotograferade verkliga övergrepp. Min fråga till justitieminister är: Är ministern beredd att verka för en skärpning av sexköpslagen eller en begränsning av produktionen av våldspornografi?
fr · GR11330 · 2003-11-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:330 av () till justitieminister om sexualiseringen av det offentliga rummet Inte bara i jultider utan , och alltmer, på alltfler ställen, möts vi av mer eller mindre avklädda kvinnokroppar i mer eller mindre utmanande poser. Det offentliga rummet blir ständigt alltmer sexualiserat. Vart vi än vänder oss möts vi av affischer där avklädda kvinnor framställs som objekt för män. Kvinnors kroppar blir föremål för en ständigt större exploatering i bild och på film. "Normaliseringen" av pornografin är en del av denna utveckling. Självklart påverkas både kvinnors och mäns självbilder och föreställningar av den här exploateringen och exponering, och självklart undergräver det ambitionen att bryta ned den patriarkala maktordningen. , när också alltfler av de offentliga tjänsterna delar tak och väggar med alltmer kommersialiserade utrymmen, upplever många det som ett personligt intrång, att inte kunna uträtta enkla vardagsärenden utan att mötas av pornografiska bilder. Min fråga till justitieminister är: Avser ministern att vidta några åtgärder för att stoppa eller begränsa sexualiseringen av det offentliga rummet?
fr · GR11331 · 2003-11-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:331 av () till näringsminister om offentligt stöd till företagsflyttningar Enligt uppgifter från Dagens Arbete har walesiska myndigheter nu bekräftat att det schweiziska bolaget fått offentligt stöd för att flytta Eftecs verksamhet i till . Flytten sker trots att rent marknadsmässiga kriterier talar starkt för en fortsatt verksamhet i . Detta är ett exempel av många på hur regioner och stater använder offentliga medel, inte sällan med ursprung i EU:s regionala stödformer, för att locka till sig företag från andra EU-länder. Det är förvisso bra att olika länder och regioner konkurrerar om att erbjuda bra villkor för företagande. Men konkurrensen måste vara sjyst och ske på lika villkor. Den här typen av statliga etableringsstöd är därför ett otyg! Målet inom EU måste vara att få bort alla företagsspecifika stöd. I stället bör man satsa på stöd av generell karaktär, som bör ges till infrastruktur inklusive de allmänna utbildningssystemen @ inte till enskilda företag. Avser ministern att vidta några åtgärder för att förhindra offentligt stöd till företagsflyttningar inom EU?
fr · GR11332 · 2003-11-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:332 av () till finansminister om regeringen och budgetlagen Avgiftsinkomsterna inom staten uppgick till varav var offentligrättsliga avgifter. Dessa avgifter ska enligt budgetlagen bruttoredovisas i statsbudgeten. Detta sker inte då av dessa avgifter disponeras inom respektive myndighet. Det innebär att inflytande och därmed möjlighet till prioritering mellan olika kostnadsslag försvinner. Förfaringssättet är uppseendeväckande då statsbudgetens anslag är , och därmed demokratins, viktigaste instrument för att fördela medel till olika ändamål. Då detta förfaringssätt tenderar att bli alltmer vanligt och därmed ständigt urholkar makt måste det påtalas med skärpa. Det bör noteras att frågan regleras i regeringsformen 1:4, 9:2 och 9:3 samt i budgetlagens §17. Min fråga till finansministern är: Vad avser finansministern att göra för att återföra makten över myndigheternas samlade utgifter till ?
fr · GR11333 · 2003-11-20 00:00:00 — Fråga 2003/04:333 av de () till statsrådet om bostadsmarknad för eliten har skandalerna kring toppchefers lägenhetsaffärer duggat tätt. Chefer inom näringslivet och fackföreningsrörelsen har fått hyreslägenheter i attraktiva lägen i . Eftersom marknadshyror inte tillåts i finns det inte några hyreskontrakt att komma över för medborgarna på legal väg. Vanligt folk får betala dyrt för svartkontrakt medan höga chefer, och deras anhöriga, får lägenheter av arbetsgivaren. Det finns flera indikationer på att hyresmarknaden inte fungerar: de politiska och ekonomiska eliterna har gräddfiler, omfattande andra-, tredje- och fjärdehandsuthyrning av hyresrätter, svarthandel där människor tvingas betala för hyreskontrakt. Med fri och rättvis hyressättning får läge och standard på lägenheten genomslag på hyran. Då skulle det inte vara intressant för Skandiachefer eller andra att skapa gräddfiler för sig själva och sina anhöriga. Och den som inte har tillgång till gräddfilen är inte hänvisad till svarthandeln med hyreskontrakt, eller osäkra andra-, tredje-, eller fjärdehandskontrakt. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa att alla medborgare kan få tillgång till förstahandskontrakt i ?
fr · GR11334 · 2003-11-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:334 av () till utbildningsminister om jämställdhet som ett kvalitetskriterium inom högskolan redovisar i rapporten med jämställdhet studentinflytande samt social och etnisk mångfald (2003:31) en uppföljning av högskolornas kvalitetsarbete /2000. Generellt har jämställdheten förbättrats vid samtliga lärosäten i den meningen att det finns dokument och organisationer för främjande av jämställdheten, att könsfördelningen bland personal och studenter har blivit jämnare samt att genusperspektivet har fått ett större utrymme i forskning och undervisning i fler ämnen. Inom enskilda ämnen går utvecklingen dock mycket långsamt. Teknik och naturvetenskap är fortfarande en manlig domän medan vård- och lärarutbildningarna har en kraftig överrepresentation av kvinnor. gjorda insatser har haft effekt men de är inte tillräckliga. En orsak är att det sällan förs någon djupare diskussion på vilket sätt jämställdheten bidrar till kvaliteten och varför en jämställd högskola är nödvändig. Det behövs tydligare kriterier som beskriver hur och förklarar varför jämställdhet innebär en förbättring av kvaliteten på utbildning och forskning. Ett av få exempel på en sådan tydlighet är att sambandet mellan jämställdhet och genusvetenskap ofta påpekas. Jag vill därför fråga utbildningsminister : Vad avser ministern att göra för att jämställdhet ska bli ett tydligt och reellt kvalitetskriterium inom utbildning och forskning vid universitet och högskolor?
fr · GR11335 · 2003-11-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:335 av () till justitieminister om prostitution Prostitution innebär ett stort lidande för de kvinnor, barn och män som av olika skäl tvingas in i den. Inte sällan har de prostituerade utnyttjats sexuellt i barndomen och många prostituerade är narkomaner. När den nya sexköpslagen kom 1999 hoppades man på att prostitutionen skulle minska i omfattning. TV-programmet skickade ut en av sina reportrar förklädd till prostituerad. hade över 70 personer kommit fram och velat köpa sex. Detta visar att gatuprostitutionen ingalunda slutat att existera utan är fortfarande betydande. Sexköpslagen tycks inte ha lett till några bestående förändringar i köparnas beteenden, de köper fortfarande sex. Inställningen till prostitution har av allt att döma inte ändrats. Med anledning av detta vill att de som är köpare av sexuella tjänster inte slipper undan med enbart böter, böter som inte hjälper mot ett klandervärt beteende. Därför vill att de som döms för köp av sexuella tjänster ska dömas till att delta i rehabiliteringsprogram för att komma bort från sitt beteende. Lika viktigt är det att öka de insatser som görs för att hjälpa de prostituerade bort från verksamheten och ge dem möjlighet till ett nytt liv utan förnedring. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att verka för att vård och rehabilitering utgör ett större inslag i bekämpningen av prostitutionen?
fr · GR11336 · 2003-11-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:336 av () till statsrådet om lönegranskningsavgifter sociala rättighetskommitté har prövat om de så kallade granskningsavgifterna i byggindustrin är tillåtna. Avgiften uppgår till 1,av lönen. Byggnadsarbetarna är skyldiga att betala avgifterna till facket som ersättning för granskning av att lönen är korrekt. Enligt en dom från Arbetsdomstolen måste även oorganiserade byggnadsarbetare betala dessa granskningsavgifter. Det märkliga är att AD kom fram till den slutsatsen utan att man ansåg sig behöva pröva om de oorganiserade byggjobbarna fick någon valuta för de avgifter man tvingades betala till facket eller hur pengarna användes. har aldrig redovisat vad de uppskattningsvis som granskningsavgifterna genererar används till. Den sociala rättighetskommittén anser att om granskningsavgifterna används för att finansiera andra aktiviteter än lönegranskning är dessa avgifter ett brott mot artikel5 i den europeiska sociala stadgan. Enligt kommittén måste avgifterna stå i proportion dels till kostnaderna för den tjänst som facket utfört, dels till nyttan för arbetstagaren. Kommittén framhåller att det nu är en sak för de svenska domstolarna att pröva om granskningsavgifterna är lagliga med användande av de principer som kommittén lagt fast och för lagstiftaren att se till så att domstolarna har faktiska möjligheter att tillämpa dessa principer. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att uttag av lönegranskningsavgifter står i överensstämmelse med artikel5 i den europeiska sociala stadgan?
fr · GR11337 · 2003-11-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:337 av () till justitieminister om skadestånd Det finns ett antal barn i dagens som lider dubbel orätt. De har blivit utsatta för våld och övergrepp från sina fäder och därför har deras fäder i domstol dömts att betala skadestånd till sina barn. Men om fadern saknar ekonomiska tillgångar går ärendet vidare till kronofogdemyndigheten för att driva in dessa pengar. Om fadern har andra skulder såsom rättegångskostnader, CSN-skulder med mera går statens anspråk före barnens anspråk. I ett aktuellt barnmisshandelsmål, där fadern dömts att betala skadestånd till sina söner, har pojkarna väntat på sitt skadestånd. Förutom statens förtur, kommer ytterligare skadestånd gentemot fadern, i detta fall kontokortsskulder som uppgår till . Dessa 40000 har samma prioritet som barnens skadestånd, trots att de inkommit och pojkarna väntat . Ett skadestånd är avsett att vara en del i en upprättelse. Som det nu är så innebär förfarandet med statens förtur en ytterligare kränkning och ställer barnen i en ekonomisk svår situation. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att hjälpa barn i den ovan beskrivna situationen så att statens anspråk inte går före barnens rätt till skadestånd?
fr · GR11338 · 2003-11-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:338 av () till miljöminister om stiftelsen Stiftelsen är en ledande omvärldsbevakare inom områdena bygg, fastighet och miljö. Beslut har fattats att avveckla verksamheten och i stället överföra bibliotek och arkiv samt databaser till Tekniska Högskolans Bibliotek, KTHB. De planerna har dock av bland annat kostnadsskäl inte kunnat fullföljas. Enligt uppgift kommer den unika databasen med bygg-, fastighets- och miljöinformation att stängas ner. De unika samlingar som är knutna till Byggdoks databas kommer att förstöras. Det innebär att investerade skattemedel går till spillo. Jag vill fråga miljöminister vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att ta till vara Byggdoks unika material.
fr · GR11339 · 2003-11-25 00:00:00 — Fråga 2003/04:339 av () till statsrådet om bistånd till Den 23@24 oktober hölls en givarkonferens i för återuppbyggnad. ställde då i sikte att det fanns möjlighet från svensk sida till ett ekonomiskt bidrag och därefter har ytterligare ekonomiska insatser aviserats. Det finns en bred uppslutning bakom den behovsanalys som har gjorts och som visar att biståndsbehovet är stort i . Läget i är komplicerat och instabilt. Det krävs en helhetsanalys av hur pengaflödet sker till och från för att de svenska insatserna ska kunna genomföras på bästa tänkbara sätt. Analysen behöver även visa hur pengaflödet sker inom och hur pengarna fördelas i landet. Utöver bistånd kan det handla om hur framtida oljeinkomster samt hur fonder ska styras och om hur inkomster ska fördelas. bistånd ska bidra till att utrota fattigdom men ska exempelvis även vara ett stöd till väntade skadeståndsprocesser. Regeringen måste säkerställa att biståndet till bidrar till att stödja fattigdomsutrotning och säkerställa kvinnors medbestämmande över hur de olika prioriteringarna görs. Vilka åtgärder avser biståndsministern att vidta för att ett bra informationsunderlag utarbetas som grund för de bedömningar som görs angående det ekonomiska stödet till ?