ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR1137 · 2003-09-26 00:00:00 — Fråga 2003/04:37 av () till statsminister om svenska folkets inflytande på EU-konstitutionen Folkomröstningen om EMU gav ett tydligt utfall. Det var kvinnorna, ungdomarna och LO-medlemmarna som tydligt sade nej. Deras två främsta skäl för detta var demokratiaspekten och självbestämmandet. ska regering och riksdag behandla förslaget till en ny . Processen ska gå relativt fort och handlar mycket om just de frågor som var vägledande för EMU-valet, demokratin och självbestämmandet. Frågor som att EU ska ha en utrikesminister som ska leda den gemensamma utrikespolitiken, säkerheten ska stärkas av en gemensamt försvarspolitik som kan leda till ett gemensamt försvar, en permanent EU-ordförande, en slags EU-president ska ersätta det roterande ordförandeskapet i . Det finns en uppsjö av frågor som berör demokratin och där makt minskar liksom det svenska självbestämmandet. Respekten för utfallet av EMU-valet och att riksdagsmajoriteten går i otakt med svenska folket när det gäller synen på demokrati och självbestämmande bör leda till att respekten även gäller fortsatta frågor som berör det framtida EU-samarbetet. Hur svenska folket ska bli informerade, få kunskap och inflytande över hållning till fördragets olika delar är okänt. Sex länder, till exempel har beslutat om en folkomröstning i frågan, dock inte . Min fråga blir då följande: På vilket sätt tänker statsministern verka för att svenska folket får information, kunskap och inflytande över hur ställer sig till olika delar?
fr · GR1138 · 2003-09-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:38 av () till miljöminister om utbyggnad av väg 73 Utbyggnaden av väg 73, , på sträckan (totalt ) är högaktuell. Finansminister skriver i en debattartikel på : "Bland annat måste och väg 73 mellan och påbörjas". Frågan om tillåtlighetsprövning enligt ligger hos . Så länge inte är klart med sin prövning så blockeras allt arbete med den synnerligen viktiga och trafiksäkerhetsfrämjande utbyggnaden av väg 73. Avser miljöministern att verka för ett beslut om tillstånd enligt för igångsättning av arbetet för väg 73, och vilken är tidsplanen för beslutet?
fr · GR1139 · 2003-09-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:39 av () till statsminister om 73 @ NU! 73 @ NU! skrev till miljöminister . Dess fråga till miljöministern var vilken tids- och arbetsplan som finns för att bereda frågan om tillåtlighetsprövning enligt för utbyggnaden av väg 73, . Det har gått och man har ännu inget hört från miljöministern. Det kan inte vara rimligt att statsråd låter det gå så innan svar ges. Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att kampanjorganisationen 73 @ NU! ska få ett svar från miljöministern?
fr · GR114 · 2003-09-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:4 av () till statsrådet om gränshinder i innehar ordförandeskapet för det nordiska regeringssamarbetet. Det är ett vittförgrenat samarbete som spänner över alla samhällsområden. Temat för det svenska ordförandeskapet är integration och inte minst integration mellan de nordiska länderna. Programmet tar upp frågor som har stor betydelse för människorna i i deras vardag. Om kan visa att den är en stark region med förmåga att lösa gränshinder mellan sig, kan vi också stå starka i ett utvidgat och hänvisa till samnordiska lösningar även i det europeiska samarbetet. Det folkliga stödet för det nordiska samarbetet kräver att vi är resultatinriktade och visar förmåga till att lösa våra nordiska gränshinderproblem. Gränshinderfrågorna bör även under det isländska ordförandeskapet få hög prioritet. Med hänvisning till ovan frågar jag statsrådet: Vilka konkreta åtgärder har statsrådet verkat för under det svenska ordförandeskapsprogrammet?
fr · GR1140 · 2003-09-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:40 av () till statsrådet om konsumtionen av alkoläsk års ökade, enligt Systembolagets statistik, totalförsäljningen av så kallad alkoläsk eller blanddrycker jämfört med . Uttryckt i liter ökade försäljningen (till ) till (till ). När alkoläsken gjorde sitt inträde på marknaden ökade försäljningen snabbt för att sedan plana ut på en relativt hög nivå. kan vi åter se en kraftig försäljningsökning. Systembolagets presschef framhåller att denna ökning till stor del beror på introduktionen och den kraftiga marknadsföringen av nya produkter. Marknadsföringen av alkoläsk har framför allt yngre konsumenter som målgrupp och mycket tyder på att det i första hand är bland yngre kvinnor som konsumtionen av alkoläsk har ökat. Den kraftiga ökningen av konsumtion av alkoläsk bland unga kvinnor riskerar att förstärka den utveckling som innebär att kvinnors alkoholvanor blir alltmer lika männens. Den kraftigt ökande konsumtionen av alkohol utgör ett allt större såväl medicinskt, socialt som ekonomiskt problem för såväl enskilda människor som för samhället i stort. Jag vill därför fråga folkhälsominister vilka åtgärder han avser att vidta med anledning av den kraftigt ökande konsumtionen av alkoläsk.
fr · GR1141 · 2003-09-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:41 av () till statsrådet om inställning till vägskyltning Allmänhetens intresse att genom skyltning vid vägar bli informerad om trafiksituationer och olika angelägna väghänvisningar är stort. Detta har ibland försvårats eller förhindrats av . I finns ett aktuellt ärende där nekar ett mindre företag att med skylt beskriva vägen till företagets lokaler. argument är att företaget inte har den kundfrekvens som krävs samt att, enligt medierna, företagets kunder kan hänvisas till aktuell hemsida för att hitta vägbeskrivningen till företaget. Detta är enligt min mening förvånande argument. Detta är ett exempel på hur en myndighet, , sätter käppar i hjulen för ett företag att göra sig synligt för potentiella kunder, de sätter hinder för marknadsföring av företaget. Vad avser ministern att göra med anledning av agerande enligt ovan?
fr · GR1142 · 2003-09-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:42 av () till statsrådet om alternativ till tunnel genom En förutsättning för att tillföra de anslag ett slutförande av tunnelbygget genom ansågs behöva var att projektet kunde slutföras på ett miljösäkert sätt. Det pågår en rättslig prövning av tunnelbygget. Den rättsliga prövningen ger emellertid inte ett fullständigt svar på frågan om miljösäkerhet. ska behandla regeringens skrivelse om investeringsplan för perioden 2004@2015. Inför den behandlingen är det av intresse att veta vilka alternativa möjligheter till upprustning av som är tekniskt möjliga. Detta med tanke på osäkerheten kring de miljömässiga konsekvenserna av tunnelbygget samt det faktum att tunnelbygget intar en bottennotering vad gäller en samhällsekonomisk värdering av de projekt som är aktuella för den kommande investeringsperioden. Om ska uppfylla de kriterier på samhällsekonomisk bedömning som vi själva beslutat om måste den alternativa användningen av de som slutförande av tunnelbygget förväntas kosta vara känd. En rimlig tolkning av begreppet "miljökonsekvensanalys" tarvar också ett sakligt beslutsunderlag om alternativen till förbättring av järnvägen mellan och . behöver exempelvis få veta om det är tekniskt möjligt att lägga ett dubbelspår över åsen genom att använda mittrenen och två körfält av den motorväg som går över åsen. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till statsrådet : Avser statsrådet att ta fram beslutsunderlag för alternativ till järnvägstunnel genom ?
fr · GR1143 · 2003-09-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:43 av () till jordbruksminister om miljöfarligt tvättmedel Enligt uppgifter i massmedierna ökar åter giftiga kemikalier i våra vatten. Dessa kommer från tvättmedel med sådana smutslösande ämnen som förbjöds i för . Anledningen till problemet är tvättmedel som är avsedda för andra länder. Dessa importeras direkt eller parallellt med miljövänliga tvättmedel och står sida vid sida med Svanmärkta produkter på affärshyllorna. Eftersom tvättmedlen är av samma märke uppmärksammar inte konsumenterna att de har olika miljöegenskaper. Jag vill fråga konsumentministern på vilket sätt hon kan stoppa exponeringen av dessa för miljön skadliga produkter.
fr · GR1144 · 2003-09-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:44 av () till finansminister om tullstationen i planerar att lägga ned tullstationen i . Inom verket kan detta förslag verka rationellt med tanke på stationens storlek, men för företagarna i norra är det ett beslut som får stora konsekvenser för deras verksamhet. är en glesbygd med många entreprenörer och en hemmamarknad på båda sidor av . Begränsning av den naturliga rörligheten kommer att innebära färre besök och köp av varor och tjänster i norra . Därmed dras näringsverksamheten och hela samhällsekonomin ned. Dessutom leder nedläggning av tullstationen till en resa varje gång en företagare behöver tullens tjänster, vilket naturligtvis är fullständigt oacceptabelt. Jag vill fråga finansministern vilka åtgärder han avser att vidta för att tulltjänster också ska vara tillgängliga i .
fr · GR1145 · 2003-09-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:45 av de () till statsrådet om kredit hos I budgetpropositionen för föreslår regeringen att ska bemyndiga regeringen att besluta om en rörlig kredit hos om för att () ska kunna förvärva fastigheter för vilka statliga kreditgarantier utfärdats. Av texten framgår ej vad som föranlett detta förslag. Mot bakgrund av det ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka överväganden han gjort som föranleder regeringen att föreslå bemyndigande om kredit hos för BKN:s räkning.
fr · GR115 · 2003-09-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:5 av () till justitieminister om domstolarnas handläggningstider Ingen kedja är starkare än dess svagaste länk. Rättskedjan består av ett antal i varierande grad svaga länkar. En av dessa är domstolarna som i allt för hög grad präglas av balanser, långa handläggningstider och väntan. Väntan för brottsoffren, väntan för dem som är misstänkta för brott och väntan för andra som indirekt har drabbats av brott. Denna väntan är särskilt förödande för ungdomar som väntar på samhällets reaktion på ett oacceptabelt beteende. har aviserat ytterligare neddragningar av verksamheten som med all säkerhet kommer att resultera i ytterligare väntan. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ge rimliga förutsättningar att domstolarna ska kunna arbeta bort balanser och minska väntetiderna ?
fr · GR116 · 2003-09-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:6 av () till justitieminister om Domstolsväsendets organisatoriska struktur har diskuterats livligt . Det är knappast egendomligt. Var, och hur, rättsväsendet finns representerat i är av stor betydelse för människors tilltro inte bara till rättssamhället utan ytterst till demokratin. Till de idéer som har förts fram i debatten hör en tämligen omfattande nedläggning av mindre tingsrätter. finns nya planer inom som rör också hovrätternas framtid. En av de hovrätter som berörs är i . Enligt de tankar som verket diskuterar ska administrativt slås samman med Kammarrätten i . flaggas emellertid för än mer långtgående förändringar. En tanke som har lanserats är att dela upp domkretsarna för och Kammarrätten i mellan överrätterna i , och . Det hotar framtiden för , en institution som inrättades 1634. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att säkra framtid.
fr · GR117 · 2003-09-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:7 av () till justitieminister om resurser inom rättsväsendet I regeringsförklaringen som avgavs framhålls rättsväsendet i ett stycke. Statsministern sade då: "Rättsväsendet tillförs nya resurser. Antalet poliser fortsätter att öka. Skärpningar i sexualbrottslagstiftningen föreslås. Återfall i brott måste minska. Kriminalvården utvecklas och påföljderna moderniseras." Dessa målsättningar står i tydlig kontrast till verkligheten. Nya resurser täcker bara hjälpligt gamla underskott. som regeringsförklaringen avgavs uttrycktes oro för kraftfulla neddragningar. Enligt aktualiseras nu hot om uppsägningar av civilanställd personal inom polisen i flera län. Polisväsendet beräknas sammanlagt gå med ett underskott på . Situationen är likartad inom . aviserar avskedande av 360 personer inom . Inom kriminalvården är situationen alarmerande. Resurs- och platsbristen gör att meningsfull programverksamhet ofta inte kan genomföras. Dubbelbeläggning och därav följande säkerhetsproblem är inte ovanliga. Detta i kombination med en tung narkotikaproblematik och uteblivna satsningar på utbildning av personalen gör situationen kritisk. Jag vill fråga vilka områden inom rättsväsendet justitieministern avser att tillföra nya resurser.
fr · GR118 · 2003-09-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:8 av () till statsrådet om arbetskraftsinvandring gav i uppdrag till regeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppdrag att ta fram ett regelverk som vidgar möjligheterna till arbetskraftsinvandring från länder utanför den Europeiska Unionen. Det har framkommit uppgifter om att regeringen planerar att presentera direktiv, där ett av huvuduppdragen är att utreda behovet av arbetskraftsinvandring. Det är tveksamt om sådana direktiv är i linje med det nämnda riksdagsbeslutet. har beslutat att ett nytt regelverk ska tas fram och inte att arbetskraftsbehovet ska utredas. Sådana direktiv skulle vidare innebära en onödig fördröjning av utredningens arbete. Näringslivets och offentlig sektors arbetskraftsbehov är redan grundligt utredda. har även i sitt ställningstagande sagt att det råder brist på arbetskraft och att denna brist kommer öka. Jag vill mot bakgrund av ovanstående fråga statsrådet : Avser statsrådet att utöver det utredningsuppdrag begärt gällande ett nytt regelverk för arbetskraftsinvandring, även låta utredningen studera behovet av arbetskraftsinvandring?
fr · GR119 · 2003-09-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:9 av () till statsrådet om individuellt kompetenssparande överlämnade regeringen till en inriktningsproposition om stimulans för individuellt kompetenssparande (2001/02:175). Systemet avsågs träda i kraft . Propositionen föregicks av en utredning som blev klar . Efter att frågan dragits i långbänk kom så propositionen, dock mycket urvattnad och oprecis. Regeringen uttalade i propositionen att man avsåg att återkomma med ett konkret förslag med nödvändiga förändringar av lagstiftningen. deklarerade statsrådet att beredningen av ärendet fortfarande pågick. Några ytterligare besked gavs inte , trots att systemet skulle träda i kraft . Det är anmärkningsvärt att någon proposition inte heller är aviserad i den nya propositionsförteckning som sträcker sig fram till . Ett stort problem är regeringens bristande respekt för beslut att införa ett system med individuellt kompetenssparande . Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ett system med individuellt kompetenssparande ska kunna införas, i enlighet med beslut?
frs · GQ121297 · 2003-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1297 om åtgärder mot alkoholreklam har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att möta den allt aggressivare alkoholreklamen. Jag har, liksom , noterat att alkoholreklamen blir allt aggressivare. Jag delar oro över utvecklingen inom alkoholreklamområdet och de konsekvenser denna kan få på den framtida folkhälsan. Utredningen om alkoholreklam i tryckta skrifter har överlämnat sitt betänkande Alkoholreklam i tryckta skrifter i ett folkhälsoperspektiv (SOU 2003:69). Utredningen tillsattes med anledning av dom i Gourmetmålet. I domen fann att det dåvarande svenska förbudet mot alkoholreklam i tryckta skrifter inte var proportionerligt i EG-rättslig mening mellan skyddet för folkhälsan och vikten av den fria rörligheten för varor och tjänster. Betänkandet är just nu föremål för ett remissförfarande och min avsikt är att så snart det kan ske överlämna en proposition som behandlar de frågor som togs upp i betänkandet. Alkoholreklam görs dock också på andra sätt än de som utredningen hade i uppdrag att föreslå begränsningar för. 8§ alkohollagen (1994:1738) ska vid all marknadsföring av alkoholdrycker till konsumenter särskild måttfullhet iakttas. Reklam- eller annan marknadsföringsåtgärd som är påträngande eller uppsökande eller som uppmanar till bruk av alkohol får inte företas. De marknadsföringsåtgärder som exemplifierar i sin fråga till mig, som utomhusreklam på offentliga platser och direktreklam till hushållen, förefaller vara åtgärder som omfattas av riktlinjer på området (KOVFS 1979:5 och 6). Detta är dock en fråga som det i första hand ankommer på /KO att bedöma. Tillsynen över marknadsföringen i stort av alkoholdrycker åvilar således /KO. Tillsynen över marknadsföringen på serveringsställena, vad gäller serveringstillståndshavarens ansvar för marknadsföringen, åvilar dock i första hand kommunerna. Såväl /KO som kommunerna har möjlighet att tillgripa sanktioner.
frs · GQ121314 · 2003-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1314 om giftiga bottenfärger avsedda för fritidsbåtar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av den stora förekomsten av båtar med giftiga bottenfärger på ostkusten och att miljösäker bottentvätt ännu inte är särskilt vanligt. Båtbottenfärger som marknadsförs som medel mot påväxt (antifoulingmedel), måste vara godkända av Kemikalieinspektionen för att få säljas och användas. Kemikalieinspektionen verkar för en total avveckling av giftiga båtbottenfärger för fritidsbåtar. Avvecklingen sker successivt och gäller följande. Inga giftiga färger får användas i sötvatten, i eller på båtar med en vikt under . Dessutom får de färger som läcker mest koppar inte längre användas i och . De konsumenter som har kvar färger som varit godkända för användning tidigare får dock använda dessa. Den så kallade substitutionsprincipen att byta ut farliga kemikalier mot mindre farliga eller att övergå till icke kemiska metoder som till exempel båtbottentvättar är ett lagstadgat krav och förutsättning för att vi ska uppnå miljömålet giftfri miljö inom en generation. Det finns alternativ till giftiga båtbottenfärger, dessa är bland annat båtbottentvättar, torrsättning av båtar och bottenfärger som förhindrar påväxt genom till exempel en glatt yta eller portät yta. Dessa färger behöver inte vara godkända av Kemikalieinspektionen. Det är dock företagens skyldighet att redovisa vad dessa färger innehåller och att garantera att de inte har giftverkan. Det pågår även forskning för att ta fram ytterligare alternativ. MISTRA () har till exempel lovande forskningsprogram som är inriktat på att ta fram färger utan giftverkan men som förhindrar att organismer limmar fast på båtskrovet. Jag är mycket bekymrad över att tillgången på båtbottentvättar inte är tillräcklig. Det är viktigt att tillgängligheten på dessa alternativ ökar. Att det, som påpekar, trots de åtgärder som har vidtagits finns en stor andel båtar med giftiga båtbottenfärger på ostkusten är ett problem. Kommunerna har dock en skyldighet enligt att utöva tillsyn över hanteringen av kemiska produkter. Om en kommun vid tillsynen exempelvis uppmärksammar att giftiga färger säljs utan tillstånd ska detta polisanmälas. I vissa fall kan kommunerna också besluta om en miljösanktionsavgift. En väl fungerande tillsyn enligt kommer att leda till att marknaden för alternativen utvecklas.
frs · GQ121315 · 2003-09-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1315 om FN-dag för högtidlighållandet av kampen mot slaveriet har frågat statsrådet om hon avser att ta initiativ till att den , i enlighet med FN:s resolution, uppmärksammar kampen mot slaveriet och slaveriets avskaffande i samband med den eventuella . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har utropat till det internationella året för att högtidlighålla kampen mot slaveriet och dess avskaffande. Initiativet är en del av uppföljningen till Durbandeklarationen och dess handlingsplan som antogs under mot rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och relaterad intolerans som ägde rum i i . Durbandeklarationen och dess handlingsplan betonar särskilt vikten av att minnas detta tragiska avsnitt i mänsklighetens historia och att hedra minnet av offren för slavhandeln. I slutdokumentet talas det om åtgärder på nationell nivå för att genomföra världskonferensens rekommendationer. har färdigställt en global strategi för att bekämpa människohandel genom vårt internationella utvecklingssamarbete. Strategin omfattar även slaveri eller med slaveri jämförbara bruk och sedvänjor eller träldom. Dessutom har regeringen beslutat att den nyinrättade myndigheten, Forum för levande historia, ska främja arbete med demokrati, tolerans och människors lika värde med utgångspunkt i Förintelsen. Denna myndighet kan behandla även andra brott mot mänskligheten ur ett historiskt såväl som samtida perspektiv. I händelse av att FN utropar till minnesdag av slaveriet, slavhandeln och dess konsekvenser, får vi för svenskt vidkommande ta ställning till hur man lämpligast uppmärksammar denna minnesdag.
frs · GQ121316 · 2003-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1316 om värnpliktiga årskull 2003 har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att inneliggande värnpliktiga ges en fullgod utbildning. Jag håller med om att de negativa kommentarer som har förekommit om årets värnpliktskull är olyckliga. Det finns risk för att motivationen hos de totalförsvarspliktiga minskar. Därför är det viktigt att tydligt slå fast vikten av att de nu inneliggande totalförsvarspliktiga ges en meningsfull utbildning. Bakgrunden till de besparingar som Försvarsmakten nu genomför är att är inne i en lågkonjunktur. Alla statliga verksamheter måste därför ta del av ansvaret för att hålla utgiftstaket. Med det hänseendet beslutade regeringen om en utgiftslimit med för Försvarsmakten . Limiten fördelade sig med på materielanslaget och på förbandsanslaget. Efter en nära dialog med Försvarsmakten i syfte att den ekonomiska situationen ska kunna hanteras på bästa möjliga sätt beslöt regeringen att hela limiten samt ytterligare ska hanteras inom materielanslaget. Regeringen bedömer därmed att Försvarsmakten har ekonomiska förutsättningar för att ge inneliggande värnpliktiga fullgod utbildning. En väsentlig del i tidigare försvarsbeslut har varit att minska Försvarsmaktens fasta kostnader, men detta har visat sig vara svårt. Myndighetens andel rörliga kostnader är fortfarande begränsad, vilket gör Försvarsmakten känslig för konjunktursvängningar. Kravet på att minska de fasta utgifterna är därför fortfarande starkt. Regeringen anser att det trots besparingar måste finnas en trovärdighet i Försvarsmaktens verksamhet. Jag anser att det är mycket viktigt att de anställda och de totalförsvarspliktiga får möjlighet att öva. Det är väsentligt att uppsatta utbildningsmål nås, i annat fall kan inte insatsklara och kompetenta förband produceras och ge ett tillförlitligt försvar.