ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11595 · 2003-02-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:595 av () till näringsminister om båttransporter Det har bekräftats att flera svenska rederier hjälper utländska stater att transportera krigsmateriel och trupp till bland annat . Trots att tillhör ett av de länder som har det mest långtgående regelverket när det gäller förmedling av krigsmateriel tycks det inte finnas någon som helst lagmässig möjlighet för svenska myndigheter att kontrollera denna verksamhet. som det är upprörande att se hur svensk transportkapacitet utnyttjas i de krigsförberedelser som och just nu genomför vid gränser, är det frustrerande att upptäcka maktlöshet i frågan. Enligt mig finns ingen principiell skillnad mellan att skicka svensk eller utländsk krigsmateriel till parter som är inblandade i en pågående konflikt. Transportverksamhet borde inkluderas inom ramen för det svenska regelverket för krigsmateriel. Jag vill fråga näringsminister : Vad avser ministern att göra för att förmedling av krigsmateriel genom exempelvis båttransporter ska regleras?
fr · GQ11596 · 2003-02-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:596 av () till försvarsminister om huvudduk Det har framkommit i medierna att personer som bär huvudduk av religiösa orsaker ej är välkomna till Kvinnliga Bilkåren. Såväl regeringen som Försvarsmakten har uttryckt önskemål om att Försvarsmakten ska ha en etnisk och kulturell mångfald. När då statsbidragstagande frivilligorganisationer nekar medlemskap på grund av att kvinnan i fråga bär huvudduk rimmar det illa med de uttalade mål och intentioner som regeringen, och Försvarsmakten säger sig stå för. Jag vill fråga försvarsminister : Vad avser ministern att göra för att implementera statsmakternas och Försvarsmaktens intentioner vad gäller kulturell och etnisk mångfald hos frivilligorganisationer som uppbär statsstöd?
fr · GQ11597 · 2003-02-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:597 av () till försvarsminister om transport av farligt gods För att förebygga de risker som är förenade med transport av farligt gods antog EU 1996 ett direktiv om säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods på väg, järnväg eller inre vattenvägar. Direktivet innebär att det för varje verksamhet som utför transporter av farligt gods samt för verksamheter som lastar och lossar sådana transporter, ska utses en säkerhetsrådgivare. Direktivet ledde till ändringar i lagen (1982:821) och förordningen (1982:923) om transport av farligt gods. Kravet på säkerhetsrådgivare gäller från , men kunskapen om detta är låg i samhället. I har 4300 företag registrerat säkerhetsrådgivare hos . Sannolikt hanterar betydligt fler företag farligt gods. har påtalat svårigheten att nå dessa företag med information. Även när säkerhetsrådgivare anlitas är situationen otillfredsställande i många fall. Ett mycket litet antal rådgivare betjänar merparten av företagen, vilket riskerar att få återverkningar på säkerheten. På finns endast en och en halv tjänst för granskning av verksamheten i de 4300 företag som anmält att de har en säkerhetsrådgivare. I medierna har från verkets sida också framförts synpunkter på att lagen är otydlig bland annat vad gäller kraven på rapportering av det förebyggande arbete som bedrivs. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att förstärka uppföljningen och därmed efterlevnaden av bestämmelserna om säkerhetsrådgivare i lagen om transport av farligt gods?
fr · GQ11598 · 2003-02-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:598 av () till statsrådet om narkotikapolitiken En förändring av narkotikaproblemen i kräver en förändring av den globala narkotikasituationen. Det internationella narkotikaförebyggande arbetet måste därför ges högre prioritet. I kommer FN att utvärdera arbetet med att leva upp till innehållet i de deklarationer som antogs 1998 vid FN:s generalförsamlings speciella session om narkotika (UNGASS). 1998 var enigheten total om att utveckla effektiva medel för att bekämpa tillgång till och efterfrågan på narkotika. bedrivs närmast kampanjer, med betydande finansiellt stöd, som syftar till legalisering av viss narkotika, främst cannabis. Till exempel undertecknade 94 Europaparlamentariker ett initiativ för legalisering av narkotika inom EU och globalt. Den restriktiva narkotikapolitiken ifrågasätts tyvärr allt oftare. I handlingsplanen mot narkotika (prop. 2001/02:91) framhålls det internationella arbetets betydelse. Men propositionen innehåller, enligt min mening, få konkreta åtgärder som stärker insatser mot det internationella narkotikaproblemet. Min fråga till statsrådet är: Vilka konkreta åtgärder avser statsrådet att vidta i det internationella arbetet, både inom och utom EU, för att den svenska restriktiva narkotikapolitiken ska kunna bestå?
frs · GQ12432 · 2003-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:432 om beskattning av sjukvårdsersättning vid brott har frågat mig om jag avser att verka för att brottsoffer inte ska behöva betala skatt på ersättning för utlägg för sjukvårdskostnader. En ersättning för sjukvårdskostnader som har uppkommit till följd av ett brott är i allmänhet skattefri. Om ersättningen betalas ut inom ramen för ett anställningsförhållande blir dock skattefrågan beroende av omständigheterna i det enskilda fallet. Av arbetsgivaren utbetald ersättning för sjukvårdskostnad till följd av en skada på arbetsplatsen torde inte kunna jämställas med en förmån utan kan snarare betraktas som ett skadestånd. Sådan ersättning torde, med hänsyn till dess art, vara skattefri. ser jag inte någon anledning att verka för att nuvarande regler på detta område ändras.
frs · GQ12433 · 2003-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:433 om beskattning av miljöbilar har frågat mig vad jag ämnar ta för initiativ för att se till att miljöbilar som går på biogas får minst lika bra skattevillkor som elhybridfordonen. anför bland annat att biogasdrift praktiskt taget inte resulterar i något tillskott av växthusgaser samt att utsläppen av övriga föroreningar är minimal på grund av det okomplicerade bränslet metan, som i stort endast ger koldioxid och vatten vid förbränning. anför vidare att en miljöbil är dyrare att köpa än motsvarande konventionell bil, som en miljöbil som körs på lokalt producerad biogas inte slipper fordonsskatten, vilket däremot ett elhybridfordon gör . Av direktiven till (dir. 2001:12) framgår att utredaren ska se över vägtrafikbeskattningens utformning. Utredaren ska bland annat se över möjligheterna till en miljöstyrning i fordonsskatten för lätta fordon med syfte att minska miljöpåverkan från trafiken. Företrädesvis bör en analys göras av möjligheten att differentiera skatten med hänsyn till ett fordons utsläpp av avgaser, särskilt utsläpp av koldioxid. Regeringen har inte för avsikt att ta ställning till beskattningen av biogasbilar innan utredaren har redovisat resultatet av sitt arbete och en utvärdering av detta resultat har gjorts.
frs · GQ12444 · 2003-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:444 om skillnader vad gäller nätavgifter har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att undersöka vilka effekter de höga nätavgifter som finns i vissa områden har i konkurrenshänseende och säkerhetshänseende. Avregleringen av elmarknaden innebar att konkurrens infördes i handel och produktion av el medan nätverksamheten fortsatt bedrivs som monopol. I enlighet med intentionerna med avregleringen finns således ingen konkurrens på nätverksamheten. Monopolverksamheten är reglerad och övervakas av nätmyndigheten. Att det förekommer skillnader i nätavgifter beror på flera faktorer. Hur stor denna skillnad ska eller bör vara är en fråga för som är tillsynsmyndighet. har tillsynen av nättarifferna varit mycket resurskrävande för myndigheten. En stor del av myndighetens beslut om nätavgifter har överklagats och ligger i högre instans. Mot bakgrund av svårigheten att bedriva en effektiv tillsyn föreslog regeringen en ändring av ellagen för att effektivisera tillsynen av nättariffernas skälighet. Denna förändring, som bygger på att skäligheten i tarifferna ska bedömas utifrån nätkoncessionärens prestation och intäkter i stället för kostnader, trädde i kraft . Som en följd av denna ändring har tagit fram en tillsynsmodell, nätnyttomodellen, som skall användas vid bedömningen av nättariffernas skälighet. I modellen bedöms nättariffernas skälighet med beaktande av vissa faktorer, till exempel befolkningstäthet och kundtyper, som kan förklara distributionsområdets kostnadsbild. Denna modell ska tillämpas på samtliga nätföretag vilket gör att skäligheten i alla nätområdens tariffer kan bedömas . Den nya modellen bör effektivisera tillsyn avsevärt och bör resultera i att oförklarliga skillnader i nätavgifterna försvinner. När det gäller frågan om säkerhet ska säkringsstorleken vara anpassad för den installerade ledningens dimension. Säkringen fungerar som ett skydd vid överbelastning och kortslutning. Det innebär att säkringen löser ut, det vill säga strömmen bryts automatiskt, om belastningen ger upphov till en ström som är större än den som säkringen är dimensionerad för. Den brandrisk enbart på grund av för liten säkring som frågeställaren anger kan således inte förekomma. Däremot kan risk för brand genom överhettning i exempelvis elledningar och ledningskopplingar finnas om för stor säkring används i förhållande till ledningens dimension. Att säkra ned utgör således ingen säkerhetsrisk.
frs · GQ12445 · 2003-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:445 om legitimering av utländska läkare har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder i syfte att underlätta för utländska läkare att få svensk legitimation. Låt mig först säga att för att upprätthålla en hög kvalitet och patientsäkerhet i den svenska sjukvården måste det självklart ställas höga krav på alla de läkare som ges legitimation och därmed har rätt att arbeta här. Inom EU har man tagit fram minimikrav för vad läkarutbildningarna ska innehålla för att vara godkända. Det har således skett en granskning av utbildningarna och alla medlemsländernas läkarutbildningar uppfyller dessa minimikrav. Det pågår dessutom fortlöpande ett arbete med att säkerställa en hög standard på utbildningarna. När det gäller läkarutbildningarna som ges i länder utanför EU/EES så finns det stora variationer i kvalitet och innehåll. Man måste därför i varje enskilt fall göra en bedömning av utbildningen och hur den behöver kompletteras för att motsvara de svenska kraven. Av denna anledning ställs på läkare från dessa länder bland annat krav på att de genomgår medicinskt kunskapsprov eller provtjänstgöring beroende på erfarenhet med mera. Mot bakgrund av den kritik som framförts mot kompletteringsprogrammen har tillsatt en utredare som har sett över språkprovets validitet och tillförlitlighet. har också inlett ett arbete med att se över ändamålsenligheten i den övriga kompletteringen. Styrelsen samråder i den delen med bland annat , olika yrkesorganisationer, , , och . Att få till stånd ett system som på ett enkelt och bra sätt tar till vara den resurs som utländsk vårdpersonal utgör är en viktig fråga. Jag kommer att noga följa de åtgärder som vidtagits, bland annat översyn av kompletteringsprogrammet och utesluter inte att ytterligare åtgärder från regeringen behöver vidtas.
frs · GQ12446 · 2003-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:446 om du-reformen inom skatteväsendet har frågat finansminister vilka åtgärder han är beredd att vidta för att slå vakt om du-reformen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Min uppfattning är att det var ett stort framsteg när du-reformen slog igenom i vårt land och även snabbt fick genomslag hos våra myndigheter. Det är därför en beklaglig tendens att myndigheter återfaller i bruket av tilltalsordet ni. Som framgår av skriften Myndigheternas skrivregler är valet av tilltalsord i offentliga texter en fråga som respektive myndighet själv har att ta ställning till. Jag anser dock att "du" bör användas så långt det bara är möjligt. Ett omfattande språkvårdsarbete bedrivs inom . Den så kallade Klarspråksgruppen, som tillsattes av regeringen , har till uppgift att främja ett klart och begripligt språk hos myndigheterna. Gruppen förmedlar kunskap och erfarenheter och stöder myndigheterna att själva, eller i samarbete med varandra, bedriva ett aktivt språkvårdsarbete som bidrar till välstrukturerade och klara texter med ett mottagaranpassat innehåll. Via gruppens hemsida får myndigheterna gratis tillgång till språkliga hjälpmedel, exempelvis Myndigheternas skrivregler. Klarspråksgruppen kommer att inom ramen för sitt arbete överväga hur vi ska kunna bidra till att du-reformen inte undergrävs.
frs · GQ12447 · 2003-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:447 om familjehem har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta på nationell nivå för att stödja kommunerna i arbetet med rekrytering av nya familjehem. Jag håller med om att samhället under vissa omständigheter måste ta ett ansvar och ge barn ett nytt hem där de kan få omsorg och trygghet. När samhället tar över det ansvaret måste samhället garantera att barns skiftande behov tillgodoses på ett bra sätt. driver projektet behov i centrum. Syftet med projektet är att ge barn i familjehem samma livschanser som alla andra barn. Tanken är att under innevarande år ska ha utvecklat ett system för utredningar, planering och uppföljning av barnavårdsärenden att erbjuda kommunerna. Det kommer också att finnas ett datoriserat informationssystem för utvärdering och verksamhetsplanering för kommunerna att tillgå. Jag har med intresse tagit del av revisorers rapport om familjehemvården och de förslag som presenteras i den och ser att de följer tankar jag har om att förbättra den sociala barn- och ungdomsvården. I lagrådsremissen Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. som överlämnades till Lagrådet föreslår regeringen bland annat att en utredning ska tillsättas med uppgift att genomföra en samlad analys av den sociala barn- och ungdomsvården och presentera förslag till en nationell handlingsplan. Några frågor som kommer att belysas är barn- och ungdomsvårdens inriktning och arbetsmetoder, dess organisation och ansvarsfördelning, kvalitet, kunskapsuppbyggnad, kompetens samt rättssäkerhet för att bättre kunna utnyttja befintliga resurser. Familjehemsfrågorna kommer givetvis att behandlas. Som jag redovisat ovan har olika initiativ redan tagits som syftar till att långsiktigt förbättra den sociala barn- och ungdomsvården där även familjehemsvården ingår.
frs · GQ12448 · 2003-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:448 om moment 22 för asylsökande som har möjlighet att få uppehållstillstånd i annat land har frågat mig vad jag avser göra för att eliminera den typ av byråkratiskt krångel som uppstår, såväl inom som mellan Europeiska unionens länder, när asylsökande har erhållit medgivande till uppehållstillstånd i annat land, men som saknar giltig resehandling för att kunna få sådant tillstånd och lämna . Jag vill i sammanhanget först nämna, att det som grundprincip är individens skyldighet att skaffa giltigt hemlandspass eller resehandling eller åtminstone medverka till att erhålla en sådan. Om detta inte är möjligt och ett annat land på grund av humanitära eller andra skäl som till exempel anhöriganknytning, är berett att ta emot en utlänning som saknar passhandling, bör det vara det mottagande landets angelägenhet att utfärda giltig resehandling för inresa i landet. utfärdar svensk provisorisk resehandling vid till exempel uttagning av personer på flyktingkvoten eller till utlänningar som befinner sig utomlands utan resehandling och som redan beviljats uppehållstillstånd i . Vissa andra länder tillämpar samma princip, men detta är beroende av nationell lagstiftning. I de fall detta inte är möjligt enligt det mottagande landets lagstiftning kan en person begära att prövar om det finns förutsättningar för att erhålla främlingspass enligt 1 kap. 11 § utlänningsförordningen (1989:547). Med främlingspass avses här även provisoriskt (tillfälligt) främlingspass.
frs · GQ12449 · 2003-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:449 om tjälsäkring i vägnät har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att leva upp till löftena i infrastrukturpropositionen i allmänhet och om vägnätet i i synnerhet. De vägavstängningar som görs för tung trafik innebär problem för skogsindustrin, turismen och de boende i gles- och landsbygd. Regeringen föreslog därför i infrastrukturpropositionen att ska användas till åtgärder för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion på vägnätet under perioden 2004@2015. Regeringen har också initierat en satsning i närtid på infrastrukturen med under perioden 2002@2004. Av detta avser ca tidigareläggning av åtgärder för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion som är planerade i de nu gällande länsplanerna för transportinfrastruktur för perioden 1998@2007. Huruvida kommer att få ta del av dessa medel avgörs därför av hur mycket tjälsäkringsåtgärder inplanerat i sin nu gällande länsplan. I regleringsbrev för anges att får använda till tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion . har regeringens uppdrag att utarbeta förslag till strategi för hur de till tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion ska användas. Förslaget ska utgå från det vägnät som bedöms vara viktigt för näringslivet i respektive region. förslag ska lämnas till regeringen . Sammantaget innebär regeringens politik en avsevärd ambitionshöjning när det gäller att förbättra vägar som stängs av . , som hör till de landskap där flest vägar brukar stängas av, kommer därmed att få förbättrade utvecklingsförutsättningar.
frs · GQ12450 · 2003-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:450 om registrering vid demonstrationer har frågat mig vad jag avser att göra för att motverka att polisen upprättar särskilda register utifrån deltagande i demonstrationer. För att kunna förebygga och bekämpa allvarlig brottslighet måste polisen ha möjlighet att bedriva effektiv kriminalunderrättelseverksamhet. Lagstiftningen ger därför polisen möjlighet att i så kallade särskilda undersökningar behandla uppgifter om personer som inte är misstänkta för något brott. Men för att kunna göra det måste det finnas anledning att anta att allvarlig brottslighet har utövats eller kan komma att utövas. Dessutom ska en uppgift om en person som inte är misstänkt förses med en upplysning om detta. Uppgifterna ska rensas bort senast efter det att beslutet om behandlingen fattades. Polisen har dock en möjlighet att låta uppgifterna stå kvar om det är av särskild betydelse för att undersökningen ska kunna avslutas. skriver i sitt betänkande att regelverket när det gäller polisens hantering av personuppgifter är omfattande och svåröverskådligt. Kommittén menar att det är viktigt att uppgifterna som förs in i polisens register är korrekta och har fog för sig, att ingen annan än de som behöver tillgång till uppgifterna kan komma åt dem, att de förstörs när det inte längre behöver vara tillgängliga och framför allt, att de inte utnyttjas för annat ändamål än det de samlats in för. arbetar nu med att se över polisdatalagen. I det arbetet läggs stor vikt vid just de frågor om kriminalunderrättelseverksamhet och särskilda undersökningar som kommittén uppmärksammar. Jag kommer i det sammanhanget att överväga om det som kommittén redovisat kräver tydligare regler.
frs · GQ12451 · 2003-02-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:451 om maskeringsförbud har frågat mig om jag avser att fullfölja förslag om införande av maskeringsförbud. har föreslagit att det ska införas ett nytt brott i om olaga maskering. Förslaget innebär att det ska vara förbjudet att uppträda maskerad vid demonstrationer och i folksamlingar på allmän plats. Utredningen har också föreslagit att undantag från maskeringsförbudet ska gälla om det behövs på grund av vädret eller av religiösa skäl samt vid parader, karnevaler och liknande. Det föreslås också en bestämmelse i ordningslagen om att det ska vara möjligt att vid ansökan om demonstrationstillstånd kombinera detta med en begäran om tillstånd om att få vara maskerad vid demonstrationen. Ett sådant tillstånd kan vara aktuellt till exempel i samband med demonstrationer som är kritiska till vissa utländska regimer. Förslaget ska nu på sedvanligt sätt skickas ut på remiss. Naturligtvis måste den lösning som väljs utgöra en från demokratisk utgångspunkt godtagbar avvägning mellan den fundamentala rätten att demonstrera och samhällets intresse av att förebygga och klara upp allvarlig brottslighet.
frs · GQ12452 · 2003-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:452 om dödsstraff i har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit för att öka MR-bevakningen i , , och . Läget vad gäller mänskliga rättigheter i länder är i varierande grad oroande. Flera av länderna styrs i praktiken av näst intill enväldiga presidenter. Där opposition förekommer är den ofta splittrad och regionen karakteriseras av svaga parlament med litet inflytande. Från svensk sida verkar vi både bilateralt och multilateralt för såväl en ökad rapportering om situationen för de mänskliga rättigheterna i regionen som för att respekten för dessa rättigheter upprätthålls. Nationellt är engagerat i utvecklingen av länder genom att bland annat en regionstrategi för det svenska utvecklingssamarbetet med de länderna håller på att utarbetas. De svenska insatserna kommer efter hand att öka och ett av målen för det svenska utvecklingssamarbetet med länder är att bygga upp demokratiska samhällsstrukturer och öka respekten för de mänskliga rättigheterna. rapporter om läget vad gäller de mänskliga rättigheterna är offentliga och finns tillgängliga på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter. EU har beslutat att öka aktiviteten i och har Partnerskaps- och samarbetsavtal (PSA) med alla regionens länder utom , där säkerhetsläget lagt hinder i vägen. Avtalet med har dock ännu inte ratificerats av alla medlemsstater. EU följer utvecklingen och rapporterar om de mänskliga rättigheterna i regionen. Inom ramen för PSA-avtalen pågår också en dialog med länderna och förbättrandet av respekten för de mänskliga rättigheterna är en integrerad del av denna dialog. () har utökat sitt samarbete med och har en etablerad fältnärvaro i samtliga fem länder. Verksamheten utgår från breda säkerhetsbegrepp och är inriktad på att verka för genomförande av principer och normer, däribland att stödja utvecklingen av demokratiska institutioner och processer, inklusive respekt för mänskliga rättigheter. Samtliga så kallade center ägnar sig också åt övervakning av och rapportering om de mänskliga rättigheterna. Vad gäller dödsstraff har kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) lagt fram en rapport vid det årliga mötet om tillämpningen av dödsstraffet i de av deltagande stater där det inte är avskaffat. rapport togs , , och upp. kommer att fortsätta att följa utvecklingen i vad gäller upprätthållandet av respekten för de mänskliga rättigheterna, såväl nationellt som inom EU och .