ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11530 · 2003-12-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:530 av () till miljöminister om ett flexiblare strandskydd Strandskyddet är ett av de områden där det tydligt går att se att är ett land med många nyanser. Nuvarande strandskyddsbestämmelser är emellertid ytterst rigida och besluten om hur de ska tolkas fattas ofta långt ifrån den lokala verkligheten av statliga myndigheter. Reglerna sätter käppar i hjulet för aktiva kommuner som vill använda delar av sin strandnära mark till nybyggnationer. En reform på området är mycket angelägen. Det handlar om att skapa möjligheter till utveckling och tillväxt på många, inte minst mindre, orter runtom i landet. Och det handlar om att låta kommunerna själva få större inflytande över besluten utifrån de lokala förutsättningar som råder. En flexiblare tillämpning av reglerna kring strandskyddet kan göra det mer attraktivt att bosätta sig på Höglandet, poängterar , ett samarbetsorgan för kommuner på småländska höglandet i , som har tagit kontakt med den så kallade i frågan. vill att den egna regionen ska bli ett försöksområde för nya, flexiblare strandskyddsbestämmelser. Jag vill fråga miljöministern vilka åtgärder hon avser att vidta i syfte att skapa flexiblare strandskyddsbestämmelser med större svängrum för det kommunala självstyret.
fr · GR11531 · 2003-12-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:531 av () till utbildningsminister om skolornas roll i kampen mot narkotikan Tillgången på narkotika är god i stora delar av landet. "Knarket väller in i länet", valde att karaktärisera situationen . Just nu sitter 13 personer häktade för grova narkotikabrott i . Den stora tillgången leder till sjunkande priser; narkotikan finns i alla samhällsskikt, inte bara i traditionella missbrukarkretsar. Insatser för att begränsa tillgången är naturligtvis viktiga för att bekämpa narkotikan. För det krävs bland annat fler poliser och ett rättsväsende som förmår agera snabbt och kraftfullt. Men det krävs också åtgärder för att strypa efterfrågan. I det arbetet intar upplysning i landets skolor en nyckelroll. En hel del tyder nämligen på att det har skett, och fortsätter att ske, betydande förändringar i attityderna till narkotika bland ungdomar. Narkotika ses i allt högre grad som ett acceptabelt alternativ till alkohol. Det är ett tecken på att bland annat upplysningen om narkotika i landets skolor inte har lyckats. Narkotikainformationen måste förändras och moderniseras så att bättre resultat nås. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag fråga utbildningsministern vilka åtgärder han avser att vidta i syfte att effektivisera narkotikaupplysningen i landets skolor.
fr · GR11532 · 2003-12-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:532 av () till utrikesminister om valet i Hårdhudade ultranationalister vann en stor framgång i valet. I skallar nya rop på "" ännu efter . Det är symtomatiskt för demokratins svaga puls i att de segrande partiernas ledare sitter i fängelse i anklagade för krigsförbrytelser. är det lyckosamt att de sitter där, och inte i regeringskvarter. Tysk och fransk nationalism brottades ned uppifrån. Försoningen mellan ärkefienderna sprang inte ur folkdjupet. Den drevs fram i en successiv och genomtänkt politisk och ekonomisk integrationsprocess. Processen har då och då drabbats av bakslag, , och dess folkliga förankring är fortfarande inte övertygande. Integration med övriga i alla dimensioner är dock enda möjliga väg om landet ska kunna bli ett demokratiskt konsumtions- och välfärdssamhälle av modernt snitt. Successiv ekonomisk och rättslig integration med EU-länderna beträffande handel, investeringar, finansiella institutioner, migration och rättsväsende är vägen. är det naturligtvis få i som lockas till exempel att investera i ett land som präglas av en komplett otidsenlig ultranationalism och omogen politisk kultur, utbredd korruption och maffiainflytande över det ekonomiska livet. Lösningen av problem ligger därför till syvende och sist i och själv. Men EU, och inom EU, kan bidra. Vilka konkreta initiativ avser ministern att ta i EU @ genom kontakter med irländska ordförandeskapet, och vid kommande ministerrådsmöten @ för att stödja demokrati och fortsatta reformer i ?
fr · GR11584 · 2003-12-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:584 av () till försvarsminister om kriminella personers vapenutbildning inom militären fullgör ett antal hundra kriminellt belastade personer värnplikten. begärde tillstånd att utöka kontrollen av de värnpliktigas bakgrund. Detta för att kunna hindra kriminella personer från att få utbildning som knappast är avsedd för dem. Regeringen har fortfarande inte kommit med något svar till i frågan. Några signaler från regeringen när ett svar kan komma har inte framkommit. Jag vill därför fråga försvarsministern: Vad avser försvarsministern att göra för att personer med kriminell bakgrund inte får vapenutbildning inom militären?
frs · GR12248 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:248 om synen på kvinnors sexualitet har frågat jämställdhetsministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att ett nej från en kvinna ska betraktas som ett nej. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan ställs mot bakgrund av en dom som meddelats av . Som väl känner till kan jag som justitieminister inte kommentera enskilda fall. En utgångspunkt för sexualbrottslagstiftningen är att en kvinnas nej ska betraktas som ett nej. Kvinnor har i varje situation rätt att bestämma över sin egen sexualitet. Jag håller med om att det krävs en omfattande opinionsbildning i dessa frågor. Som exempel på arbete med jämställdhetsfrågor inom rättsväsendet kan nämnas det som pågår inom domstolsväsendet. Det arbetet är inriktat på bland annat attityder och förhållningssätt. Som ett led i arbetet har jämställdhetsfrågor tagits upp i ett stort antal utbildningar som har anordnat. har även en utbildning med inriktning på jämställdhet och våld mot kvinnor genomförts. Målet är nu att jämställdhetsfrågorna i än större utsträckning ska genomsyra all utbildning på ett naturligt sätt. Som regeringen framhöll i den jämställdhetsskrivelse som presenterades kommer arbetet med jämställdhetsfrågor att intensifieras , främst i form av ökade utbildningsinsatser. Även på juristutbildningen har kravet på kunskap om våld mot kvinnor och jämställdhetsfrågor förtydligats. Enligt målbeskrivningen för juris kandidatexamen ska studenten ha förvärvat kännedom om sådana samhälls- och familjeförhållanden som påverkar kvinnors och mäns livsbetingelser samt kunskaper om hur fysiskt och psykiskt våld påverkar kvinnor och män. Regeringen har också givit i uppdrag att utvärdera hur frågor om genusperspektiv och mäns våld mot kvinnor beaktas på juristutbildningen. När det gäller straffrättsliga lagstiftningsåtgärder arbetar vi inom nu intensivt med betänkande och dess förslag till ny lagstiftning. En av utgångspunkterna i lagstiftningsarbetet är att vi ytterligare ska lyfta fram och sätta fokus på den sexuella integriteten och den sexuella självbestämmanderätten. Som jag framhållit i tidigare sammanhang kommer det nya förslaget att presenteras .
frs · GR12251 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:251 om narkotikabrottslighetens prioritet inom polisorganisationen har frågat mig vad jag avser att göra för att narkotikabrottsligheten ska prioriteras i hela polisorganisationen. Narkotikabrottsligheten är och förblir ett av de mest prioriterade områdena i svensk kriminalpolitik. Regeringen driver också i EU-samarbetet den svenska, restriktiva hållningen gentemot narkotika. EU:s antagna rambeslut mot narkotika är ett exempel på att vår narkotikapolitik vunnit gehör även på europeisk nivå. Målsättningarna med den svenska narkotikapolitiken framgår tydligt i regeringens styrning av polisen. I budgetpropositionen står det bland annat att polisen ska fortsätta att utveckla samverkan med tullen, åklagarna och . Det problemorienterade underrättelseledda polisarbetet, inklusive gränskontroller, bör utvecklas som ett verktyg i bekämpningen av narkotika. Regeringen betonar här även vikten av att kampen mot narkotikan bland unga ges fortsatt hög uppmärksamhet. I budgetpropositionen uttalade regeringen också att det då ännu inte redovisade regeringsuppdraget till () om polisens insatser mot narkotika ska utgöra ett underlag för fortsatta överväganden och åtgärder. Uppdraget till BRÅ har sitt ursprung i regeringens nationella handlingsplan mot narkotika och syftet var att kartlägga brister för att polisens arbete mot narkotika ska kunna utvecklas. Rapporten utgör nu ett viktigt underlag för att vidareutveckla polisens insatser när det gäller att bekämpa narkotikabrottsligheten. Mot bakgrund av detta anser jag att regeringen mycket tydligt pekar ut narkotika som en av de allra viktigaste brottstyperna som polisen har att såväl förebygga som bekämpa.
frs · GR12252 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:252 om datoranläggning inom till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att beslut om placering av () IT-verksamhet i ska följas. Det är riktigt som skriver att RPS i enlighet med proposition 1987/88:86 har lokaliserat vissa delar av sin IT-verksamhet till . har verksamheten i byggts ut successivt från cirka fem medarbetare vid starten till ca 50 . Dessa är sysselsatta med en rad olika uppgifter inom IT-området, såsom systemutveckling, uppbördssystem för strafföreläggande och domar, administration av ordningsböter med mera. har låtit utreda den framtida IT-verksamheten i syfte att finna möjligheter att rationalisera och kostnadseffektivisera verksamheten. I den rapport som RPS utarbetat föreslås att en mindre del av Kirunaverksamheten som rör drift och underhåll av system som hanterar hittegods, brottsanmälningar, vapenärenden med mera ska flyttas till , med som reservort. Enligt RPS kommer detta emellertid inte att påverka personalnumerären i . I det förändringsarbete som pågår inom RPS utgår jag ifrån att man följer de beslut som fattats av riksdag och regering beträffande polisens IT-verksamhet. Jag ser därför inte att det finns skäl för mig att vidta några särskilda åtgärder i detta avseende.
frs · GR12260 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:260 om utredning om skydd för den personliga integriteten har frågat mig när jag avser att tillsätta en utredning om skydd för den personliga integriteten. Frågan är i högsta grad aktuell för mig. Arbetet med att tillsätta utredningen pågår och jag räknar med att regeringen ska kunna fatta beslut om kommittédirektiv .
frs · GR12261 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:261 om Tingsrätten i har frågat mig om jag avser att verka för att inte läggs ned inom överskådlig tid. Frågan har ställts mot bakgrund av att arbetar med en utredning om den framtida tingsrättsorganisationen i . Jag har svarat på flera frågor och interpellationer som rör tingsrätternas organisation. Jag har således redogjort för de principer som arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen bedrivs efter. Dessa principer har , , ställt sig bakom. Jag förutsätter att de principer som regeringen har ställt upp för reformarbetet även fortsättningsvis kommer att vara utgångspunkten för utredningar. Min utgångspunkt när det gäller den fortsatta reformeringen av tingsrättsorganisationen är att i första hand se över de delar av landet där förändringar inte har skett. Detta utesluter emellertid inte att det kan behövas justeringar även på andra håll. Varken jag eller någon av mina medarbetare har uttalat sig om den framtida tingsrättsorganisationen i . Innan utredning har överlämnats till regeringen saknas underlag för mig att ta ställning i denna fråga. Jag har därför inte för avsikt att nu vidta några åtgärder med anledning av pågående utredning.
frs · GR12262 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:262 om vaktbolag för hotade kvinnor har frågat mig om jag tagit initiativ till möjligheten till statliga bidrag för företag som vill värna kvinnofriden. När det gäller stöd och hjälp i form av till exempel skyddat boende är det främst ett ansvar som vilar hos kommunerna. Detta följer bland annat av socialtjänstlagens (2001:453) bestämmelser. Kommunerna har möjlighet att sluta avtal med annan @ till exempel ett bolag @ om att utföra kommunens uppgifter inom . Många kommuner lämnar också bidrag till ideella organisationer. Vidare har kvinnojourer och andra ideella organisationer som bedriver frivilligt arbete inom området för våld mot kvinnor möjlighet att ansöka om statsbidrag i enlighet med förordningen om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området (1998:1814). Jag vill även understryka hur viktigt det är att hela samhället på olika sätt stöder utsatta kvinnor. Det är mot den bakgrunden som jag tagit initiativ till flera åtgärder inom mitt ansvarsområde för att förbättra situationen för dessa kvinnor. Senast genom ändringar i lagen (1988: 688) om besöksförbud som möjliggör att utfärda ett besöksförbud för den gemensamma bostaden. Jag vill också betona vikten av polisens roll i det här arbetet. Polisen kan till exempel förse en hotad kvinna med larmpaket eller hjälpa till med att ordna ett skyddat boende. Då är polisens samverkan med andra myndigheter och frivilligorganisationer av stor vikt. Vidare kan verksamheter i privat regi ansöka hos brottsofferfonden om bidrag för bland annat försöks- och utvecklingsverksamheter för projekt som stöder eller rehabiliterar brottsoffer.
frs · GR12284 · 2003-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:284 om ansvaret för ensamkommande barns säkerhet har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att ensamkommande barn inte ska kunna försvinna spårlöst från förläggningar i avvaktan på en bättre lagstiftning. Jag ser mycket allvarligt på att ensamkommande barn som är inskrivna i mottagningssystem avviker, vilket jag också underströk i mitt svar på fråga 2003/04:194 om ensamkommande barns rättigheter och säkerhet. har förbättrat sina rutiner och dokumentation samt uppföljning när det gäller förfarandet då det upptäcks att ett barn har avvikit. Enligt gällande rutiner ska personalen anmäla till polisen och att ett barn har avvikit samt informera barnets gode man och offentliga biträde. För att säkerställa att rutinerna verkligen följs är det nödvändigt med regelbunden uppföljning och nära samarbete mellan , polismyndigheten och . Detta samarbete håller på att utvecklas och gemensamma riktlinjer tas nu fram. En annan åtgärd som är viktig för att förebygga att barn avviker, är att det kvalitetsarbete som pågår när det gäller mottagandet av ensamkommande barn fortsätter. Ett förbättrat mottagande leder förhoppningsvis till att flera barn som funderar på att avvika, väljer att stanna kvar på en anläggning i väntan på beslut i sitt asylärende. Det pågår således arbete för att i möjligaste mån förhindra att barn avviker och att följa upp en anmälan om att ett barn har avvikit. Jag har därför inte för avsikt att nu vidta ytterligare åtgärder.
frs · GR12285 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:285 om Tingsrätterna i och har mot bakgrund av förändringarna av tingsrättsorganisationen i frågat mig om jag avser att instruera att planeringen ska ta fasta på att de nu ej berörda Tingsrätterna i och långsiktigt ska kvarstå. Arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen bedrivs på så sätt att på eget eller berörda domstolars initiativ ser över organisationen i en viss region. I några fall, till exempel beträffande , har regeringen gett i uppdrag att utreda en viss region och lämna förslag på den framtida domstolsorganisationen. remitterar sedan utredningarna till berörda myndigheter och organisationer och ger därefter in sitt förslag till regeringen. Efter regeringens ställningstagande anmäler regeringen sin bedömning till . Även om det är regeringen som beslutar om indelningen i domsagor och därmed antalet tingsrätter har ett avgörande inflytande på frågan. När det gäller tingsrättsorganisationen i innebär regeringens ställningstagande att och tingsrätter inte berörs av de planerade förändringarna. har ställt sig bakom regeringens bedömningar (skr. 2002/2003:126, bet. 2003/04:JuU4, rskr. 2003/04:21). Regeringen har inte gett i uppdrag att se över tingsrättsorganisationen i övrigt i . Enligt pågår det inte heller någon sådan utredning. kommer att få i uppdrag att arbeta fram förslag till närmare lokalisering och domkretsindelning av de tingsrätter i som regeringen har bedömt bör få en ny yttre organisation. Uppdraget till kommer att utformas i enlighet med vad som anges i skrivelsen. Jag ser inte någon anledning att ge ytterligare instruktioner i denna fråga.
frs · GR12312 · 2003-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:312 om regional fördelning av statens resurser har frågat finansminister vilka åtgärder han avser att vidta för att regering och riksdag snabbt ska få tillgång till statistik som visar hur statens resurser fördelas regionalt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen styr myndigheternas verksamhet genom att lägga fast mål och genom att följa upp resultatet. När det gäller statistik anger regeringen vad som är officiell statistik och vilka myndigheter som ansvarar för den. Det ankommer sedan på de statistikansvariga myndigheterna att besluta om statistikens innehåll och omfattning inom sitt statistikområde. Det kan exempelvis gälla frågan om att bryta ned statistiken på regional eller nivå. () tar inom ramen för sitt statistikansvar fram viss regional statistik. Till sitt stöd har SCB ett regionalstatistiskt råd där de stora användarna finns representerade. Därutöver finns möjlighet för myndigheter och andra statistikanvändare att mot avgifter beställa mer detaljerad regional statistik. Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken har i sitt slutbetänkande lämnat förslag till bland annat förbättrad regional statistik. Också SCB har lämnat sådana förslag. Regeringen är positiv till utredningens förslag och bedömde i budgetpropositionen att dessa bör genomföras i den takt som det ekonomiska utrymmet medger. En åtgärdsplan ska tas fram och följas upp.
frs · GR12316 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:316 om möjligheter för företagare att teckna försäkring har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att öka tryggheten för handel och övriga näringslivet, i synnerhet på landsbygden, så att företagare ska kunna teckna försäkringar för sin verksamhet. Jag har fått flera frågor om detta och mitt svar blir i stora drag detsamma som . I arbetet för att minska rån och annan brottslighet mot handeln krävs det insatser på bred front. Regeringen har tagit ett flertal initiativ som har betydelse för möjligheten att förebygga och bekämpa brott mot bland annat butiker. Genom ändringar i godtrosförvärvslagen som trätt i kraft den 1juli 2003 är det inte längre möjligt att göra godtrosförvärv av stöldgods och annan olovligt tillgripen egendom. Vidare har bestämmelserna om allmän kameraövervakning setts över av (SOU 2002:110). Utredningsarbeten bedrivs även när det gäller vissa vapenfrågor. Utöver detta har regeringen ökat polisens anslag med nästan . De stora anslagsökningarna har medfört att antalet poliser ökar . kapacitet utnyttjas nu maximalt för att kunna uppfylla målet att utbilda 4000 poliser och därmed ytterligare förstärka och föryngra den svenska poliskåren. Men enbart fler poliser är inte lösningen på de problem som skriver om. Det långsiktigt bästa sättet att motverka brott mot handeln är att samhällets aktörer tillsammans arbetar förebyggande. Genom projektet inledde 2002 ett brottsförebyggande samarbete med näringslivet. Ett viktigt syfte är att näringslivet i större utsträckning ska medverka i och dra nytta av arbetet i de lokala brottsförebyggande råden, som finns i flertalet av landets kommuner. En del i satsningen är att () med särskilt fokus på näringslivet utvecklar den del av myndighetens webbplats som vänder sig till lokala aktörer. BRÅ har också inlett ett omfattande samarbete med näringslivet inom ramen för myndighetens uppdrag att genomföra en nationell strategi för att minska bilbrottsligheten. medverkar i denna satsning och samarbetar även med näringslivet på andra områden, till exempel när det gäller att sprida metoder för att förebygga rån som drabbar handeln. belyser i sin fråga de svårigheter som näringsidkare kan ha att få fortsatt försäkringsskydd efter till exempel upprepade rån eller stölder. I ett förslag till en ny försäkringsavtalslag som överlämnats till Lagrådet behandlas frågan om införandet av en plikt att ingå avtal, så kallad kontraheringsplikt, såvitt avser personförsäkringar. I det sammanhanget har även kontraheringsplikt avseende försäkring av små och medelstora företag diskuterats. En annan lösning för en brottsdrabbad näringsidkare kan vara att via branschföreningarna ta upp en direkt dialog med försäkringsbolagen eller att se över förutsättningarna för alternativa försäkringssätt. Det finns som synes ingen enkel och enhetlig lösning på de problem som tar upp. Brott som drabbar mindre företag i detaljhandeln måste liksom annan allvarlig brottslighet angripas med en rad olika åtgärder. Regeringen kommer även fortsättningsvis att prioritera detta arbete högt.
frs · GR12317 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:317 om sekretesslagen och rattfylleribrott har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte sekretesslagen ska utgöra ett hinder för förhindrande av pågående rattfylleribrott. Rattonykterhet utgör en av de största riskfaktorerna i trafiken och ett av de största hindren för att uppnå den av antagna nollvisionen gällande dödade och allvarligt skadade i trafiken. Jag ser, i likhet med , mycket allvarligt på detta problem. En mängd åtgärder behövs från samhällets sida. Därför pågår inom bland annat ett brett arbete för att motverka rattonykterheten. Som konstaterar pågår det en allmän översyn av sekretesslagen. Offentlighets- och sekretesskommittén har bland annat haft i uppgift att undersöka om det finns skäl att för några fall vidga hälso- och sjukvårdens möjligheter att lämna ut uppgifter om brott till bland annat polis- och åklagarmyndigheter. Kommittén kommer att avlämna ett huvudbetänkande där bland annat denna fråga behandlas samt förslag till ny sekretesslag lämnas. Enligt uppgift från kommittén har inte frågeställningen om uppgiftslämnade avseende rattfylleribrott övervägts i detta sammanhang. Utredningen har ytterligare två omfattande frågor att behandla. Något utrymme för att ge den fler uppgifter finns emellertid inte. Som också noterat utarbetas inom till en särskild utredare som ska se över olika problemställningar avseende bland annat rattfylleri. Eftersom direktiven ännu inte är färdigställda är det för tidigt att uttala sig om den exakta avgränsningen av uppdraget. kommer regeringen att fatta beslut om direktiv och då ta ställning till vilka frågor som ska behandlas i det sammanhanget.