ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12438 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:438 om ägarbreddningen av Boxer har frågat vilka åtgärder näringsministern är beredd att vidta med anledning av att ägarbreddningen i Boxer skjuts upp. Beslutet att skjuta upp ägarbreddningen har fattats av , som representerar av ägandet i Boxer , tillsammans med , som äger av bolaget. När startade processen att bredda ägandet hade bolaget en helt annan ekonomisk situation än . har en positiv resultatutveckling och tack vare kapitaltillskottet goda finanser. Regeringen ställer sig bakom beslut att skjuta upp ägarbreddningen i Boxer . Det är viktigt att Boxer säljs när försäljningsvärdet på ett bättre sätt reflekterar bolagets fulla potential. Regeringen avser att i vår lägga fram ett förslag till som ger större möjligheter att bestämma tidpunkten för den fortsatta ägarbreddningen i Boxer .
frs · GR12439 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:439 om oligopol har ställt en fråga till mig om vilka initiativ jag avser att vidta för att motverka oligopoltendenserna inom olika marknader. Låt mig först erinra om att konkurrenslagen är utformad för att förhindra skadliga konkurrensbegränsningar. är central myndighet för konkurrensfrågor. Det är verkets uppgift att tillämpa konkurrenslagen och som självständig myndighet motverka skadliga konkurrensbegränsningar på olika marknader. Regeringens uppgift är att skapa ändamålsenliga regelverk. Vad beträffar konkurrensreglerna, så effektiviseras och moderniseras de kontinuerligt. pågår till exempel arbetet med en proposition om reformerade och moderniserade regler för effektivare konkurrensövervakning av förbuden i konkurrenslagen. Dessutom infördes ändringar i konkurrenslagen för att möjliggöra effektivare kartellbekämpning. Härtill kommer att frågan om kriminalisering av överträdelser av förbuden i konkurrenslagen, i enlighet med begäran från , kommer att utredas ytterligare. Regeringen beslutade att tillsätta en sådan utredning. Regeringen arbetar också fortlöpande med att fånga upp effekterna av genomförda avregleringar och med att skapa lämpliga instrument för att vårda marknader som öppnats för konkurrens. I detta sammanhang vill jag nämna att regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare. Utredaren ska, utifrån de utvärderingar som gjorts av regelreformeringar inom tele-, el-, post-, inrikesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaden, utvärdera de långsiktiga effekterna för konsumenterna, näringslivet, arbetsmarknaden och samhällsekonomin. Utredaren ska även, utifrån de genomförda utvärderingarna, föreslå de åtgärder som kan behövas för att ytterligare förbättra marknadens funktion. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GR12440 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:440 om underhåll har frågat mig om inte de erfarenheter som gjorts i bör påverka hur underhållet av de svenska spårsystemet ska skötas. Bakgrunden till frågan är att brittiska enligt uppgift numera utför allt underhållsarbete i egen regi. beslutade att konkurrensutsätta produktionsverksamhet. handlas all ny- och ombyggnadsverksamhet samt projektering upp i konkurrens. har man successivt börjat konkurrensutsätta även drift och underhåll av vissa järnvägssträckor i norra . Skälet till att valt att gå fram successivt med konkurrensutsättningen av drift- och underhållsverksamheten är mycket gott. Man vill försäkra sig om att den nya ordningen inte får negativa effekter för säkerheten på järnväg. Syftet med den konkurrensutsättning som beslutat om och stegvis genomför är att utnyttja marknadskrafterna för att bedriva banunderhåll så effektivt som möjligt. beslut grundar sig på helt andra förutsättningar än dem som råder i . Jag delar dock åsikt att det är viktigt att alltid försöka dra lärdom av gjorda erfarenheter. Jag har fullt förtroende för att ledning i konkurrensutsättningen tar till vara både sina egna erfarenheter och de som görs på andra håll.
frs · GR12441 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:441 om ersättningar mellan kommuner vid yrkesinriktad vuxenutbildning har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka valfriheten för studenter inom den yrkesinriktade vuxenutbildningen. Frågan handlar till stor del om en kommuns skyldighet att betala kostnader för utbildning av vuxna i en annan kommun. Den kommunala vuxenutbildningen är ett kommunalt ansvar. Kommunerna har möjlighet att inrätta lokala yrkesinriktade kurser i form av påbyggnadsutbildning. De ska tillgodose behov som finns bland invånarna i kommunen och kommunen bekostar utbildningsplatsen. För att upprätthålla ett utbildningsutbud som svarar mot olika gemensamma, lokala eller regionala behov kan det vara naturligt att arbeta med samverkansavtal mellan till exempel kommunerna i en region. Kommunerna kan sinsemellan komma överens om hur kostnaderna för utbildningsplatser ska regleras. Vissa påbyggnadsutbildningar är riksrekryterande med lagfäst rätt till interkommunal ersättning. En kommun kan därigenom tvingas betala för utbildningskostnader i andra kommuner utan att ha någon möjlighet att påverka besluten. En sådan skyldighet kan betyda en väsentligt minskad vuxenutbildningsbudget med mindre möjligheter att erbjuda vuxenutbildning för sina kommuninvånare som följd. Det är inte rimligt att ha en sådan ordning. Systemet har medfört så stora ekonomiska påfrestningar för många kommuner att det bör avvecklas. Regeringen kommer därför att till överlämna en proposition med innebörden att staten övertar ansvaret för och finansieringen av vissa påbyggnadsutbildningar från kommunerna. De utbildningar som inte blir aktuella för statlig finansiering kommer kommunerna själva att bedriva, liksom . De generella statsbidrag som kommunerna får ska bland annat användas till att tillgodose de behov som finns av exempelvis påbyggnadsutbildningar. Förändringen är också ett led i utvecklingen av de eftergymnasiala yrkesutbildningarna utanför högskolan och ett steg mot ett mer överblickbart system. Ansvarsfördelningen mellan stat och kommun blir tydligare. För den enskilde underlättas planeringen och valen mellan utbildningsformer. Jag vill avslutningsvis påpeka att utbudet av möjligheter och alternativ när det gäller yrkesinriktad utbildning som vänder sig till vuxna är omfattande. Utöver påbyggnadsutbildningarna som anordnas av kommunerna finns utbildningar inom högskolan, kvalificerad yrkesutbildning, kompletterande utbildningar samt kortare och längre kurser inom folkhögskolan. Därtill kommer det övriga utbud av yrkesinriktade kurser som privata utbildningsanordnare tillhandahåller. Möjligheten för den enskilde att välja bland utbildningsformer, nivåer och innehåll är alltså redan mycket stor. Det är viktigt att yrkesutbildningen efter gymnasieskolan utvecklas så att den väl svarar mot arbetslivets och individens behov. Jag har därför initierat ett arbete kring dessa frågor inom departementet.
frs · GR12442 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:442 om lärlingsutbildning @ ett sätt att minska ungdomsarbetslösheten Tredje vice talman har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska ungdomsarbetslösheten. Arbetslösheten ökar i landet och särskilt ungdomsgruppen har drabbats av den ökande arbetslösheten @ vilket delvis kan förklaras av att antalet ungdomar i arbetsmarknadspolitiska program har minskat. Jag ser med oro på denna utveckling. Regeringen har uppmärksammat den ökande ungdomsarbetslösheten och har åtagit sig att halvera antalet långtidsarbetslösa ungdomar . tillsatte regeringen en särskild utredare för att kartlägga den grupp ungdomar som varken studerar eller återfinns inom arbetskraften. Utredaren fick också uppgiften att analysera samhällets insatser för denna grupp ungdomar och vid behov lämna förslag på konkreta åtgärder. Betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) som utredaren överlämnade till regeringen remitteras . I betänkandet föreslås bland annat att regeringen tillsätter en särskild förhandlare som ska arbeta för att arbetsmarknadens parter träffar avtal även inom icke traditionella lärlingsområden samt att gymnasieskolan får större möjligheter att upphandla utbildningsinsatser på entreprenad av folkhögskolor, studieförbund med flera. Vidare föreslås att varje kommun ska ha en lagstadgad skyldighet att ha en organisation som ansvarar för att aktivt söka upp och ge stöd till alla unga "utanför" . När remisstiden löper ut avser regeringen att närmare överväga förslagen samt remissinstansernas synpunkter. Regeringen ser positivt på olika former av arbetsplatsförlagt lärande och finns stora möjligheter för kommuner och skolor att ordna detta. slutbetänkande Åtta vägar till kunskap (SOU 2002:120) har remissbehandlats och en proposition om den framtida gymnasieskolan bereds nu inom . Ambitionen är att förstärka samverkan mellan skola och arbetsliv för att höja kvaliteten i yrkesutbildningen. Jag ser det också som en möjlighet att tillfredsställa såväl enskilda elevers behov som behoven hos vissa yrkesområden och branscher, att den grundläggande yrkesutbildningen kan erbjudas i lärlingsliknande former med stora inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Närmare besked om utformningen av den framtida gymnasieskolan lämnas i gymnasiepropositionen som regeringen har för avsikt att lämna till . beslutade regeringen att ställa ur Allmänna arvsfonden till förfogande för att fördela till projekt som syftar till att finna nya metoder att öka ungdomars tillträde till arbetsmarknaden. Det är regeringens avsikt att satsningen ska pågå av .
frs · GR12443 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:443 om fackliga rättigheter i har frågat mig om jag är beredd att verka för en tydligare kravformulering när det gäller fackliga rättigheter i förhandlingarna om de nya GSP-riktlinjerna. EU:s nuvarande förordning för det allmänna tullpreferenssystemet (GSP) har förlängts med . Nytt datum då en ny GSP-förordning ska träda i kraft är . Från svensk sida har vi emellertid verkat för att denna senareläggning för beslut inte ska innebära att EU skjuter upp de många viktiga diskussioner och förhandlingar som krävs för att förbättra EU:s preferenssystem. EU:s GSP-förordning behöver reformeras på en rad väsentliga områden. Av övergripande intresse för regeringen är att EU:s nya GSP-förordning konstrueras på ett sådant sätt att den verkligen blir utvecklingsbefrämjande. Målsättningen med GSP är att EU ska främja utveckling i genom att låta dessa länder exportera sina varor till EU antingen helt tullfritt eller med låga tullar. Men alltför ofta har EU:s egna skyddsintressen, inte genuina utvecklingsbehov, fått stå i förgrunden för beslut om tullförmåner. Regeringen vill därför att EU:s nya förordning ska medföra ett betydligt generösare, förutsägbart och mer långsiktigt system. Det gäller även utformningen av de särskilda tullförmånerna för att stödja bland annat social utveckling och drogbekämpning i . Den nuvarande förordningen medger möjligheten för att ansöka om extra tullättnader om de efterlever @ i lag och handling @ nyckelkonventioner om grundläggande mänskliga rättigheter i arbetslivet. Dit hör bland annat de fackliga rättigheterna. Den har aktivt främjat utbyggnaden av särskilda tullförmåner för social utveckling. Sådana bidrar till att stimulera att leva upp till internationellt etablerade normer och krav på arbetsvillkor. Men jag vill få till stånd betydligt generösare tullförmåner än dagens förordning för att de ska ha någon reell inverkan för prioriteringar. EU kan tillfälligt upphäva länders tullförmåner vid överträdelser av arbetsrättsliga konventioner. Regeringen har ställt sig bakom att EU upphäver förmåner när länder har brustit i efterlevnaden av dessa normer och krav. Grundläggande mänskliga rättigheter i arbetslivet har inget med utvecklingsnivå att göra. Så gott som alla världens länder kan, och har också redan lovat att följa dessa principer. Avgörande är dock att bedömningar om efterlevnad baseras på klara krav och kriterier. Även på detta område vill jag se viktiga förbättringar i den nya förordningen. Utrymmet för godtyckliga bedömningar måste minimeras. EU bör i sina avgöranden utgå från rapporter och analyser. Och när vi upphäver förmåner bör värdet av de indragna förmånerna stå i proportion till de extra tullförmåner och de krav som ställts på ett land från början. Genom att öka de särskilda tullförmånerna för social utveckling ökar dessutom trycket på länder att agera på ett sätt som inte äventyrar förmånerna. Först då kan EU:s förordning skapa förutsättningar för utveckling som det på allvar befrämjar nödvändiga sociala och fackliga framsteg i många .
frs · GR12444 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:444 om körkortsaspiranter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att körkortsaspiranter ska slippa redogöra för sina sjukdomar. Bakgrunden till frågan är att körkortsaspiranten numera ombeds svara på frågor om de har eller har haft någon psykisk sjukdom, psykos, ADHD/DAMP, Aspergers syndrom eller dylikt. anser att frågorna är kränkande. Körkortstillstånd får enligt körkortslagen meddelas endast för den som med hänsyn till sina personliga och medicinska förhållanden kan anses lämplig som förare av ett körkortspliktigt fordon. Till ansökan om körkortstillstånd ska det därför fogas en hälsodeklaration som sökanden undertecknar på heder och samvete. Psykisk störning som yttrar sig i allvarligt stört beteende, impulskontrollstörning eller uttalade brister i omdöme eller anpassningsförmåga, utgör hinder för körkortsinnehav om inte tillståndet bedöms vara stabilt och risken för yttringar liten. I de fall körkortsaspiranten anger att något av dessa psykiska tillstånd föreligger har möjligheter att begära in ett läkarintyg som utreder hur detta kan påverka körkortstillståndet. Hälsodeklarationen har innehållit frågor om körkortsaspiranten har eller har haft någon psykisk sjukdom eller psykiskt tillstånd som kan påverka körförmågan. Den ändring som genomfördes innebar att de exempel som angavs utökades med vissa tillstånd som inte funnits med. Ändringen gjordes för att dessa sjukdomar och tillstånd nu har blivit mer kända och att medicinska experter anser att de kan påverka körningen och därför bör anges som exempel i hälsodeklarationen. Jag anser att det av trafiksäkerhetsskäl har stor betydelse att olika slag av medicinska förhållanden som kan påverka körningen kommer till körkortsmyndighetens kännedom. har jag därför inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · GR12445 · 2003-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:445 av () till finansminister om F-skattsedel för prostitutionsverksamhet har frågat justitieministern vad han avser att göra för att snabbt komma med ett klargörande så att inte F-skattsedel utges för prostitutionsverksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågor om F-skattsedel. Jag vill hänvisa till mitt interpellationssvar i . Något besked därutöver har jag inte att ge.
frs · GR12446 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:446 om åldersgräns för privatläkare har frågat mig när jag avser att effektuera beslut angående avskaffande av åldersgränsen för privatläkare i lagen om läkarvårdsersättning. Jag har tidigare fått en fråga med motsvarande frågeställning från , fråga 2003/04:406, som jag besvarade . Jag hänvisar till svaret på den frågan.
frs · GR12447 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:447 om handläggningstider Det övergripande målet för administrationen av socialförsäkringen är att den ska administreras rättssäkert och effektivt. och de allmänna försäkringskassorna ansvarar på regional och nationell nivå för god kvalitet och kostnadseffektivitet i handläggningen. De allmänna försäkringskassorna leds av styrelser som har ett entydigt ansvar för att verksamheten bedrivs författningsenligt, effektivt och i överensstämmelse med syftet för verksamheten. Styrelsen ska se till att de mål som regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, ställt upp för användandet av medlen följs. Försäkringskassorna har tilldelats ökade resurser. har försäkringskassorna totalt fått ca extra till administrationen för ohälsoarbetet och de så kallade följdreformerna. Tilldelningen är nästan lika stor. Detta innebär att det intensifierade arbetet inom dessa områden inte riskerar att tränga ut arbetet med andra förmåner. De samlade medlen som tilldelats försäkringskassorna har bestämts utifrån en bedömning av kassornas behov, med hänsyn till den verksamhet som ska bedrivas. Det ankommer på styrelse att använda resurserna på sådant sätt att verksamheten bedrivs i enlighet med uppställda mål. Handläggningen skulle självfallet kunna effektiviseras mer än genom en ökning av flexibiliteten i fråga om var ärenden handläggs. Genom dagens organisation av socialförsäkringshandläggningen kan en försäkringskassa ha hög arbetsbelastning, medan en annan kassa har lägre belastning. Med en sammanhållen organisation skulle man fortlöpande kunna fördela ärenden så att ärendebalanserna blir mindre eller inte uppstår alls. Detta skulle förkorta handläggningstiderna. De förslag om en sammanhållen statlig organisation, som den så kallade lagt, möjliggör en sådan utveckling. Förslagen bereds i .
frs · GR12448 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:448 om lottning vid antagning till högre utbildning Axel Darvik har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att främja ett rättvist antagningssystem till svenska högskolor och universitet där yngre sökande inte missgynnas. En ökad direktövergång från gymnasieskola till högskola är en prioriterad fråga för regeringen. Det är ett av skälen till att regeringen har tillsatt en särskild utredare som ser över tillträdesreglerna till högre utbildning. Utgångspunkter för utredarens arbete är bland annat att öka direktövergången från gymnasieskola till högskola, att minska den så kallade konkurrenskompletteringen i komvux och att uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Beträffande urval till läkarutbildningen och vissa andra högskoleutbildningar kan högskolorna @ efter tillstånd av @ tillämpa andra urvalsgrunder än betyg och högskoleprov. Sådant tillstånd har bland annat , och fått för en del av platserna på läkarutbildningen. Urvalet görs då i flera steg. Först görs en grovgallring av de sökande utifrån resultatet på betyg eller poäng på högskoleprovet. Därefter görs en bedömning av de sökandes studiemotivation och lämplighet för yrket. En sådan bedömning kan göras utifrån såväl ett skriftligt underlag som en intervju. Regeringen avser att behandla tillträdesreglerna till högre utbildning samt andra högskolefrågor i en proposition .
frs · GR12450 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:450 om svenskt inflytande i ett () har frågat mig vad jag avser att göra för att bevaka de svenska forskningsintressena i tillskapandet av ett europeiskt forskningsråd. EU:s omfattande insatser på forskningsområdet har historiskt sett haft en mycket stark industrikoppling. Runt om i växer dock insikten om att EU inte bara bör stödja tillämpad och näringslivsnära forskning, utan också måste lägga vikt vid forskarstyrd grundforskning. Det är angeläget för att stärka europeisk forskning och skapa fler starka forskningsmiljöer i , men också därför att grundforskningen har blivit allt viktigare för tillväxten. Denna vilja att använda EU:s resurser på ett klokare sätt är själva bakgrunden till idén att inrätta ett europeiskt forskningsråd med vetenskaplig kvalitet som ledstjärna. De första politiska initiativen till den process som pågår togs under det svenska ordförandeskapet . Under ordförandeskap tillsattes en expertgrupp som fick i uppdrag att dra upp riktlinjerna för ett sådant forskningsråd. Sekreterare i den gruppen har varit , vd i . Expertgruppen kommer i slutet av detta år att överlämna sin rapport till den danske forskningsministern för vidare spridning i den europeiska forskningsministerkretsen. Under resans gång har alltfler medlemsländer slutit upp bakom tankarna på ett europeiskt forskningsråd. Till dem som har slutit upp hör också den ansvarige , som tydligt ser behovet av att satsa EU-resurser också på grundforskning. har initierat och varit pådrivande i det arbete som pågår med att skapa ett europeiskt forskningsråd. Ambitionen är att ett sådant råd ska finnas med i nästa ramprogram som börjar 2007. Inrättandet av ett europeiskt forskningsråd har också mycket starkt stöd bland svenska forskare. Med tanke på ställning som ledande forskningsnation, är jag övertygad om att svenska forskare kommer att hävda sig väl i den europeiska konkurrensen om forskningsmedel. Men att satsa på grundforskning ligger inte bara i utan i hela intresse. För att planerna på ett europeiskt forskningsråd ska bli verklighet krävs dock att det blir en politisk angelägenhet i alla medlemsländer. För att nå dit måste forskarsamhället fortsätta att bilda opinion så att politiska beslutsfattare i hela ser behovet av grundforskning som drivs av forskarnas egen nyfikenhet.
frs · GR12451 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:451 om lärlingsutbildning @ ett sätt att rädda hantverksyrkena har frågat kulturminister vilka åtgärder kulturministern avser att vidta för att avvärja bristen på hantverkare . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag delar åsikt om att det är av vital betydelse att samhällets behov av kunniga hantverkare liksom annan arbetskraft kan tillgodoses genom de utbildningsformer samhället erbjuder. I bugetpropositionen för (prop. 2003/04:1) redovisar regeringen sin syn på den yrkesinriktade utbildningen på både gymnasial och eftergymnasial nivå. För den gymnasiala nivån betonas bland annat behovet av ökad samverkan mellan skola och arbetsliv och för den eftergymnasiala nivån nämns mångfalden i utbildningsutbudet som en väg att möta såväl individens som samhällets behov av yrkesutbildning. I gymnasieskolan bedrivs grundläggande hantverksutbildning inom främst Hantverksprogrammet. Kursplanerna i karaktärsämnet hantverksteknik är så utformade att de kan användas för vitt skilda hantverk. Hantverkare benämns också många yrken knutna till byggsektorn. Inom det nationella Byggprogrammet finns möjligheter att utbilda hantverkare som snickare, golvläggare och glasmästare för att nämna några exempel. Minst av utbildningen ska ske i arbetslivet, men kan utökas om behov och förutsättningar finns. Dessutom pågår en försöksverksamhet inom gymnasieskolans yrkesförberedande program, Lärande i arbetslivet, där av utbildningen ska förläggas till en arbetsplats. Olika hantverksutbildningar återfinns även inom de eftergymnasiala yrkesutbildningsformerna. Utbildningar riktade mot hantverksyrken, som kräver av praktisk färdighetsträning efter gymnasieutbildning, såsom guldsmed, sadelmakare, möbeltapetserare med flera yrken ryms däremot inte inom ramen för befintliga regelsystem. Utbildningsbehovet är stort och tillgodoses i huvudsak genom lärlingsutbildning, men flertalet hantverkare saknar ekonomiska möjligheter att erbjuda en lärlingsplats. Nyrekryteringen till hantverksyrken har varit liten på grund av bristande utbildningsmöjligheter, vilket lett till en sned åldersfördelning bland de yrkesverksamma. Regeringen har därför aviserat att en försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna till vissa små hantverksyrken påbörjas . I budgetpropositionen anvisar regeringen för ändamålet. Den närmare utformningen av denna försöksverksamhet bereds inom .
frs · GR12452 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:452 om framtid Tredje vice talman har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att i ska hållas öppet framöver. Jag har svarat på liknande frågor av () och de () om framtid. har inget nytt tillkommit i sak. Jag får därför hänvisa frågeställaren till mina tidigare svar.