ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121317 · 2003-09-01 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1317 om tvätthallsanläggningar har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att se till att nya tvätthallsanläggningar för fordon byggs med bästa möjliga teknik. Jag delar uppfattning att det är viktigt att bästa möjliga teknik används för att miljöbelastningen från tvättanläggningar för fordon ska hållas på en så låg nivå som möjligt. För att få anlägga en tvättanläggning för fordon krävs bland annat en anmälan enligt till kommunens miljönämnd, som därefter lämnar råd för verksamheten. Enligt ska de åtgärder vidtas som är miljömässigt motiverade, tekniskt möjliga och ekonomiskt rimliga. Vad som är bästa möjliga teknik bedöms utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet. De allmänna råd som utarbetat utgör inte lagstiftning utan är rekommendationer avsedda som information och vägledning för tillsynsmyndigheternas arbete att lämna råd och bedriva tillsyn. De är även avsedda som vägledning för verksamhetsutövarna. följer återkommande upp erfarenheterna av de allmänna råd som verket utarbetat och utifrån sådan uppföljning kan en översyn bli aktuell. För tvättanläggning för fordon har utarbetat allmänna råd, 96:1. I de fall man vill ansluta en anläggning till ett avloppsreningsverk behövs även ett avtal, som anger att huvudmannen för avloppsreningsverket är beredd att ta emot och behandla avloppsvattnet från den aktuella tvätthallen. Det finns inte någon generell skyldighet för kommunala avloppsreningsverk och liknande att ta emot och behandla avloppsvatten av annan karaktär än hushållspillvatten. Huvudmannen kan även neka till att ta emot avloppsvatten som inte är av samma karaktär som hushållsspillvatten. I ett avtal enligt ovan regleras anslutningskostnaden och driftavgiften samt övriga villkor för anslutningen. Dessa villkor kan gå längre än tillsynsmyndighetens miljökrav. Enligt VA-lagen har huvudmannen för ett avloppsreningsverk rätt att ta ut avgifter som ger full kostnadstäckning för att ta emot och behandla ett avloppsvatten, vilket vanligen också görs. Det innebär att huvudmannen för ett avloppsreningsverk har rätt att ta betalt för samtliga kostnader som behandlingen avloppsvatten från en fordonstvätthall i avloppsreningsverket medför, vilket innebär att förorenaren betalar. Sammanfattningsvis ingår det i ansvar för tillsynsvägledning att följa upp de allmänna råd som verket givit ut och vid behov revidera dem. Eftersom jag erfarit att överväger behovet att revidera de allmänna råden 96:1 för tvättanläggningar för fordon, finner jag ingen anledning att vidta ytterligare åtgärder för tillfället.
frs · GQ121319 · 2003-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1319 om kommunägda fastigheter har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att exempelvis ålderdomshem som byggs om av kommuner beläggs med fastighetsskatt. Vårdbyggnader är undantagna från skatteplikt. Som vårdbyggnad räknas byggnad som används för sjukvård, missbrukarvård, omsorger om barn och ungdom, kriminalvård, åldringsvård eller omsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Annan byggnad utgör vårdbyggnad om den används som hem åt personer som behöver institutionell vård och tillsyn. Gränsdragningen mellan sjukvårdsbyggnader och andra byggnader har i praktiken vållat svårigheter främst då det gäller vård i sjukhem eller annan vårdbyggnad än sjukhus för institutionell vård samt vård i eget hem. som till övervägande del upptas av bostadslägenheter med kök indelas normalt inte som vårdbyggnad även om byggnaden också innehåller gemensamma utrymmen och de boende kan få hjälp med sjukvård, matlagning och annan tillsyn. Boende- och avgiftsutredningen har analyserat begreppet "särskilda boendeformer" och har kommit fram till att det begreppet enbart bör användas för äldreboende, bostäder med särskild service för funktionshindrade samt korttidsboende, SOU 1999:33. Med äldreboende ska enligt utredningen avses bostäder för permanent boende för äldre vars behov av vård eller omsorg, service samt trygghet inte kan tillgodoses i ordinärt boende. Utredningen ansåg att fastighetstaxeringslagen bör behandla de särskilda boendeformerna på ett enhetligt sätt och överlämnade sina synpunkter till . har i sitt betänkande, SOU 2000:10, konstaterat att om Boende- och avgiftsutredningens förslag genomförs bör kategorin "särskilda boendeformer" kunna utgöra skattebefriade specialenheter. Boende- och avgiftsutredningens förslag bereds inom . Jag vill avvakta beredningen av förslaget innan ställning tas till vilka åtgärder som kan bli aktuella på fastighetstaxeringens område.
frs · GQ121321 · 2003-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1321 om fastighetsskatten har frågat mig om jag ämnar vidta åtgärder som innebär lättnader när det gäller fastighetsskatten. Det har vidtagits flera åtgärder för att komma till rätta med de olägenheter fastighetsskatten kan medföra i vissa fall. Jag vill särskilt hänvisa till den begränsningsregel som tillämpats sedan 2002 års taxering. Som bekant innebär begränsningsregeln att fastighetsskatten i princip inte ska överstiga av hushållets sammanlagda inkomst. Det är framför allt låginkomsttagare som äger hus i attraktiva områden som kan dra nytta av begränsningsregeln. avser regeringen dessutom att i enlighet med Egendomsskattekommittens förslag lägga fram ett förslag om en dämpningsregel för fastighetsskatten. En sådan regel innebär att en höjning av taxeringsvärdet endast slår igenom med en tredjedel under det året fastighetstaxeringen sker och med motsvarande andel under vart och ett av de därpå följande två åren fram till nästa fastighetstaxering. Regeln är tänkt att kunna tillämpas retroaktivt då de nya taxeringsvärdena allmänna fastighetstaxering slår igenom. Vidare vill jag hänvisa till den redan nämnda arbete som bland annat innebär att man ser över och utvärderar reglerna om fastighetsskatt på småhus. Kommittén ska redovisa sitt arbete vid utgången av innevarande år.
frs · GQ121322 · 2003-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1322 om alkolås har frågat mig om vad jag avser att göra för att påskynda införandet av alkolås i bilar. Jag vill börja med att understryka att arbetet med att minska rattonykterheten och därmed öka trafiksäkerheten är utomordentligt viktigt. Regeringen har därför beslutat att försöksverksamheten med alkolås som alternativ till återkallelse av körkort utvidgas till hela landet från . Försöken har gett förare som är folkbokförda i , och och som gjort sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott möjlighet att få villkorlig körkortsåterkallelse. Villkoret medger rätten att inom köra viss personbil som utrustats med alkolås. Personen ska också förbinda sig att genomgå läkarundersökning med mera. Försöken har haft för liten omfattning för att kunna ge ett bra underlag för en utvärdering. Därför kommer försöken förlängas till 2009 samt utvidgas till att omfatta såväl fler körkortsbehörigheter som yrkesmässig trafik. De utvidgade möjligheterna ska ge bättre underlag till en eventuell permanentning av lagstiftningen. arbete med kvalitetssäkring av transporter innebär ett nytt sätt att tydliggöra ansvaret för säkerheten i vägtransportsystemet. En av grundförutsättningarna för att en transport ska anses vara kvalitetssäkrad är att föraren är drogfri. Detta innebär att allt arbete med kvalitetssäkring av transporter också omfattar trafiknykterhet. I detta sammanhang ingår flera försök med alkolås som ett viktigt element för att säkra att föraren är nykter. Tre företag, buss, Maser frakt och ingår i ett frivilligt projekt med alkolås som har startats inom ramen för "kvalitetssäkring av transporter". De utrustar vardera 100 fordon med alkolås, totalt 300 stycken. I den för ökad trafiksäkerhet, som regeringen tagit initiativ till, arbetar med att informera och stödja transportörer och andra att installera alkolås som ett hjälpmedel att förhindra onykter körning. Flera organisationer har uttalat att de kommer att verka för en ökad introduktion av alkolås i sina bilar. Sammantaget innebär detta att alkolås blir mer frekventa i fordonen på våra vägar. har inte möjlighet att ställa nationella krav på alkolås enbart för fordon på svenska marknaden. För att kunna göra det krävs det lagstiftning på gemenskapsnivå och driver frågan om alkolås inom EU.
frs · GQ121324 · 2003-09-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1324 om agitation om heligt krig har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta med anledning av den konferens för det för fatwa och forskning, som hölls i . Alla terroristdåd och alla uppmaningar till terroristdåd är oacceptabla var de än förekommer. Om de pressuppgifter som hänvisar till, skulle visa sig vara riktiga, faller det på våra rättsliga myndigheter att bedöma vilka eventuella åtgärder som bör vidtas. Jag förutsätter att uppgifterna också föranlett ledningen för att ännu noggrannare bevaka att arrangemang med våldsuppmaningar ej kan äga rum i moskén. Vad gäller utrikespolitiska åtgärder vill jag framhålla att kampen mot terrorism står högt på det internationella samfundets dagordning, såväl inom FN som inom EU. deltar aktivt i detta arbete, som har intensifierats efter . Jag har upprepade gånger fördömt terroristdåd i olika delar av världen, då ett palestinskt självmordsattentat i krävde minst 20 oskyldiga människors liv. Jag förklarade att detta dåd var en påminnelse om att terrorister arbetar utan hänsyn till alla humanitära normer och utan all respekt för mänskligt liv.
frs · GQ121327 · 2003-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1327 om situationen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bidra till att säkerheten och ordningen i ska kunna säkerställas. Inledningsvis vill jag understryka att jag är medveten om att säkerhetssituationen i är ytterst bekymmersam. Det är också oroande att till viss del har hamnat i skuggan av andra internationella kriser i världen. verkar inom EU och FN för att fortsatt uppmärksammas. Det internationella samfundet måste fortsätta att ge det stöd som är nödvändigt för att nå långsiktig stabilitet och utveckling. Säkerhet är avgörande för återuppbyggnaden av . bidrar med en trupp om 34 personer till ISAF (Assistance Force), vilket har varit fallet . Den svenska personalens uppgift är inriktad på civilmilitär samverkan för att förbättra säkerhetssituationen för befolkningen och de internationella hjälparbetarna i med omnejd. välkomnar alla ansträngningar som kan göras för att förbättra säkerhetssituationen i landet. En utvidgning av ISAF:s mandat skulle vara önskvärd men troligen svårgenomförbar just på grund av säkerhetsläget i landet. har varit aktivt i minröjningsarbetet i . Avväpning av barnsoldater och stöd till deras återanpassning till samhället är ett annat projekt som stöds av och drivs av . Vi har också tillbaka skickat militärobservatörer och polisrådgivare till Unama (United Nations Assistance Mission in ). Vi överväger hur vi ytterligare ska kunna bistå . Avgörande för säkerheten är också att rättssystemet i fungerar. Därför har vi beslutat att stödja ILAC () med . ILAC ska med hjälp av internationella bygga upp ett afghanskt advokatsamfund, utbilda afghanska advokater i mänskliga rättigheter och främja rättssäkerheten. har historiskt sett varit en mycket stor biståndsgivare till . har genom Sida bidragit med mer än till det drabbade folket i och afghanska flyktingar i de omkringliggande länderna. Dessutom har utlovat långsiktigt bistånd till och fattat beslut om i utvecklingssamarbete under perioden 2002@2004. stöder bland annat skolprojekt, UNHCR:s flyktingåtervändandeprogram, Svenska Afghanistankommitténs insatser samt flera infrastrukturprojekt.
frs · GQ121328 · 2003-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1328 om situationen i har frågat mig om jag har för avsikt att verka för en förlängning av det svenska bidraget till snabbinsatsstyrkan i östra (DRK) efter . pågår en fredsprocess mellan de stridande parterna i DRK. Som en del av denna process upprättades FN-styrkan MONUC. Fredsprocessen på det nationella planet har inte löst konflikterna i östra . uppstod stridigheter i provinsen med grova brott mot mänskliga rättigheter som följd. MONUC visade sig ha svårt att få stopp på våldsamheterna. På generalsekreterarens begäran beslutade EU att bidra med en snabbinsatsstyrka, Operation , i syfte att stabilisera situationen i väntan på att MONUC skulle kunna förstärka sin närvaro och därefter kunna svara för säkerheten i området. Det svenska bidraget till Operation har bestått av ett specialförband med omkring 70 personer. Mandatet för den tillfälliga EU-insatsen avslutades som planerat och kommer inte att förlängas i dess ursprungliga form. Däremot har understött åtgärder för en smidig överlämning till MONUC, som tagit över och ansvarar för säkerheten i området. Operation har varit framgångsrik i förhållande till dess mandat. Säkerhetssituationen i Bunia har stabiliserats. Vissa förbättringar vad avser den humanitära situationen har skett som följd härav. fortsätter att värna säkerheten i östra genom vårt engagemang inom ramen för MONUC där bidrar med en flygfältsenhet i staden i östra . deltar också med 5 svenska militärobservatörer och 4 civilpoliser i MONUC.
frs · GQ121329 · 2003-09-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1329 om ekonomiska läge har frågat mig på vilket sätt jag kommer att agera så att garanteras en tillräcklig budget i förhållande till organisationens uppgifter. Inledningsvis vill jag betona att regeringen fäster stor vikt vid arbete. De värderingar och principer som utgör grunden för organisationens verksamhet är av särskild betydelse för en positiv utveckling i nya och återetablerade demokratier. Det är av stor vikt att kan fortsätta detta arbete. motsatte sig inte generalsekreterarens ursprungliga budgetförslag på . Det kompromissförslag som refererar till har ännu inte varit uppe till diskussion då ställföreträdarkommittén har givit generalsekreteraren i uppdrag att komma in med mer underlag. Vid fortsatta budgetdiskussioner kommer att verka för att säkra en finansiering som inte på något sätt undergräver kärnverksamhet: arbetet med mänskliga rättigheter, dömande verksamhet samt stödprogrammet till nya och gamla medlemsstater avseende institutionell uppbyggnad. Vi avser därför att stödja generalsekreterarens ansträngningar att säkra denna kärnverksamhet.
frs · GQ121330 · 2003-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1330 om nya avgifter för flyget Axel Darvik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nå en jämnare fördelning av kostnaderna för säkerhetskontroll vid svenska flygplatser. Om varje flygplats får bära sina egna kostnader blir de avgifter som tas ut av brukarna orimligt höga på små flygplatser med få passagerare. Den fråga som Axel Darvik har ställt har också ställts av många andra. Därför har medarbetare på tittat närmare på frågan, och tagit fram en departementspromemoria med förslag till hur kostnaderna kan utjämnas mellan flygplatserna här i landet. Departementspromemorian är just nu ute på remiss. Remisstiden går ut . Därefter räknar jag med att kunna ta ställning till hur ett förslag om utjämning av avgifterna ska utformas. Vid utarbetandet av departementspromemorian har en rad överväganden gjorts när det gäller vilka flygplatser som ska vara med i utjämningssystemet. En utgångspunkt för dessa överväganden har varit att utjämningssystemet inte ska snedvrida konkurrensen mellan flygplatserna. En annan att biljettpriserna inte bör höjas med mer än den genomsnittliga kostnaden för säkerhetsåtgärderna i hela . Promemorian föreslår att undantas eftersom den flygplatsen, förutom att den har mycket internationell trafik, fungerar som nav för svenska passagerare. Detta medför att de flesta flyger därifrån och kan dra fördel av att avgifterna där är lägre. Undantaget för gagnar därför, enligt promemorian, flygtrafiken i hela landet. Även måste då undantas, eftersom båda flygplatserna utgör ett flygplatssystem.
frs · GQ121331 · 2003-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1331 om prioriteringen för västra bangårdar har frågat mig vad jag avser att göra i fråga om planeringen för utbyggnaden av bangårdarna i och . Regeringen föreslog i propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt transportsystem (prop. 2001/02:20) en planeringsram på för järnvägsinvesteringar under perioden 2004@2015. Planeringsramen kan bland annat omfatta ombyggnader av bangårdar och statsbidrag till resecentrum. ansökte trafikhuvudmannen om statsbidrag till resecentrum hos länsstyrelserna, men genom att samla hela ansvaret för spåranläggningar och resecentrum hos kan man få en bättre samordning av åtgärderna. redovisade sitt förslag till nationell banhållningsplan för 2004@2015. Regeringens uppgift nu är att granska och utvärdera förslag för att därefter fastställa planen. Utgångspunkt för regeringens granskning är de transportpolitiska målen. Jag har för avsikt att under beredningsprocessen i ha en dialog med regionala intressenter kring väg- och järnvägsutbyggnader. som de självklart ska bejaka sina speciella länsintressen måste vi också kunna höja blicken och se hur pengarna bäst satsas för att utveckla i sin helhet. Jag både tror och hoppas att vi kommer att nå enighet kring det synsättet.
frs · GQ121332 · 2003-09-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1332 om svensk klimatpolitik har frågat mig om regeringen har för avsikt att verka för en ändring av det nuvarande klimatmålet för . Låt mig först säga att jag delar oro över de klimatförändringar som forskarvärlden förutser. Klimatforskningsprogrammet arbete med att beskriva och förklara vilka förändringar som sker i vår region av världen är i detta sammanhang av utomordentligt stort värde. är resultaten skrämmande och visar på behovet av kraftfulla åtgärder inom alla delar av samhället för att vi ska kunna minimera klimatförändringarna. Etappmålet för transportsektorns växthusgasutsläpp är att utsläppen av koldioxid ska hållas oförändrade till 2010 jämfört med nivå. har haft i uppdrag att se över just transportpolitikens miljömål och alltså föreslagit att detta mål ändras så att utsläppen från transportsektorn tillåts öka till 2010. förslag är nu ute på remiss till . Jag håller med om att transportsektorns ökade utsläpp av växthusgaser utgör ett allvarligt problem i våra strävanden för att minska de samlade utsläppen. Regeringen har därför redan tagit flera initiativ som väl känner till. Jag tänker bland annat på utredningen om introduktion av förnybara fordonsbränslen och med sitt arbete gällande bland annat en kilometerskatt för tunga fordon och CO2-differentierad fordonsskatt. Jag är övertygad om att dessa initiativ tillsammans kommer att leda till åtgärder som betyder mycket för att bryta den negativa utsläppstrend som råder i transportsektorn. I fråga om det förslag som lagt beträffande energi- och koldioxidbeskattningen så vill jag inte nu föregripa de diskussioner vi för inom ramen för budgetöverläggningarna. Jag vill dock framhålla att jag, för min del, ser beskattningen av koldioxid och energi som viktiga ingredienser också i den framtida klimat- och miljöpolitiken. Den svenska klimatpolitiken ligger fast, vilket innebär en minskning av utsläppen till perioden 2008@2012 och att en kontrollstation för klimatpolitiken införs . Regeringen har redan givit och i uppdrag att ta fram underlag för denna kontrollstation. I detta uppdrag ingår bland annat att redovisa en bedömning av möjligheterna att med nuvarande åtgärder och styrmedel nå delmålet för perioden 2008@2012. Vid behov ska myndigheterna undersöka ytterligare eller utökade kostnadseffektiva åtgärder för att nå delmålet, bedöma deras effekter på utsläpp och deras statsfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenser. Utifrån en samlad bedömning kommer regeringen sedan att föreslå hur vi på bästa sätt ska kunna föra en framåtsyftande och effektiv klimatpolitik även i fortsättningen.
frs · GQ121333 · 2003-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1333 om det statliga skatteutjämningssystemet har frågat mig, mot bakgrund av att Länsrätten i beslutat upphäva budget för , om vilka åtgärder jag avser att vidta beträffande det statliga skatteutjämningssystemet. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté (Fi 2001:14) med uppgift att utreda vissa frågor rörande det kommunala statsbidrags- och utjämningssystemet. ska kommittén redovisa sina slutsatser till regeringen. Jag avser inte att föregripa arbetet i kommittén. Ett ställningstagande från regeringens sida kommer att göras först efter att kommittén redovisat sina slutsatser och förslag.
frs · GQ121334 · 2003-09-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1334 om ersättning enligt epizootilagen och 1351 om drabbade jordbrukare till följd av salmonellautbrott har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att full ersättning ska betalas ut till brukare vars gårdar drabbats av salmonella. Salmonella har aktivt kontrollerats och bekämpats i . har tillsammans med ett unikt salmonellaläge och utgör en förebild inte bara inom EU utan även globalt. Hur salmonella kontrolleras och bekämpas i är också fastlagt i kontrollprogram beslutade av . Kontrollprogrammen ligger till grund för rätt till så kallade salmonellagarantier som innebär att djur, kött och ägg som förs in i ska vara fria från salmonella. upptäcktes salmonella vid en internkontroll på en gård i . Salmonellan kan härledas till fodret och till Lantmännens foderfabrik i . Produktionen stoppades vid fabriken och de gårdar som fått foder från fabriken spärrades. På de gårdar som konstaterades vara smittade har ett intensivt saneringsarbete pågått . Följden av utbrottet är att ett antal brukare har drabbats av kostnader beroende på bland annat spärrar, avlivning, sanering eller slakt i särskild ordning. Salmonella är en zoonos och bestämmelser om kontroll och bekämpning av salmonella finns i zoonoslagen (1999:658) och i zoonosförordningen (1999:660) samt i Statens jordbruksverks föreskrifter. Bestämmelserna möjliggör långtgående ingripande myndighetsbeslut som syftar till att sanera vid utbrott och återfå kontrollen över smittan. Ersättningsbestämmelser finns i zoonosförordningen. Epizootilagstiftningen är således inte tillämplig i fall av salmonella. är den förvaltningsmyndighet som hanterar salmonellafrågor och utbetalning av ersättning till drabbade producenter har skett kontinuerligt. Med tanke på de stora kostnaderna för dem som har drabbats av den aktuella salmonellasmittan har hemställt om ytterligare medel och regeringen har ställt avsevärt utökade medel till förfogande. utreds om foderfabriken har vållat skadan och staten kommer att kräva att Lantmännen tar ett slutligt ekonomiskt ansvar i frågan om så är fallet. Regeringen har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GQ121335 · 2003-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1335 om enskilda vägar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den initiala uppdelningen av enskilda och allmänna vägar ska bibehållas. Jag vill börja med att understryka att någon "initial" uppdelning inte går att definiera. Historiskt sett har gränsen mellan vilka vägar som sköts av enskilda markägare och dem som kronan eller staten ansvarar för varierat från tid till annan. Det finns alltså ingen given uppdelning. Jag utgår dock från att avser de principer som gällt sedan nuvarande väglag trädde i kraft . En väg är allmän om den behövs för allmän samfärdsel eller annars är av synnerlig betydelse för det allmänna. prövas den gränsen av från fall till fall, utifrån ett antal parametrar. Regeringen har ett antal sådana överklagade ärenden att ta ställning till. Vad man föreslog i den så kallade var att den gränsen framför allt skulle bedömas med utgångspunkt i trafikmängden, som ett samlat mått på en vägs betydelse ur allmän synpunkt. Sedan utredningens betänkande lämnades har kompletterande underlag begärts från , bland annat en fördjupad utredning om vilka konsekvenser förslag får för glesbygdsbefolkningen. Det är dessa redovisningar som är ute på remiss. Jag vill givetvis invänta resultatet av remissen innan vi bereder frågan vidare.