frs · GQ12745 · 2003-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:745 om kvinnojourer i andra länder har frågat mig om jag har vidtagit någon åtgärd för att stödinsatser för skydd för kvinnor och barn i akuta situationer, ska utgå till kvinnojourer och likartad verksamhet i andra länder. Den delar uppfattning om vikten av att uppmärksamma kvinnors och barns utsatta situation vad gäller våld och övergrepp i såväl fredstider som under och efter krig. Vi vet, till exempel, att våld mot kvinnor i hemmet ökat och blivit grövre efter kriget på . tar upp en problematik som är djupt rotad och mycket komplex. För att motverka våldet gäller det att främja ökad medvetenhet om problemet. Det gäller också att motverka diskriminering av kvinnor och barn och att förändra attityder som nedvärderar dem. Detta gör vi bland annat genom stöd till dokumentation, forskning och informationskampanjer. måste vi verka för att drabbade kvinnor och barn får skydd, juridisk rådgivning och annat stöd på plats. Detta innebär att vi måste arbeta med insatser på flera nivåer, på både kort och på . Insatser måste också vara förebyggande såväl som kurativa. Därför stöder vi både lagstiftningsåtgärder i Kirgistan och möjlighet till lokalt nätverksbyggande, ekonomisk rådgivning och utbildning till kvinnor bland annat på , i och i . Det svenska stödet till främjandet av mänskliga rättigheter och sociala utvecklingsmål som demokrati, god hälsa och utbildning omfattar en rad insatser för att stödja kvinnor som blivit utsatta för misshandel och sexuellt våld. Regeringen stöder insatser i , , och , genom medel som utgår direkt från , från Sida och ambassaderna. Vårt stöd kanaliseras dessutom både bilateralt och multilateralt till exempel genom och Unifem, och ofta genom svenska och lokala enskilda organisationer. Verksamheten på plats får därför inte alltid exakt samma organisatoriska utformning som motsvarande i , men syftet är genomgående att aktivt motverka förekomsten av mäns våld mot kvinnor. Det finns många aspekter som är gemensamma med de svenska kvinnojourernas verksamhet, som till exempel kristelefoner (så kallade hotlines), skyddat boende, psykologisk och juridisk rådgivning och rehabiliteringsåtgärder. Som exempel kan nämnas projekt i , i flera länder i , på inklusive kvinnohus (shelters) i och , i i genom , samt i och genom organisationen . Speciella svenska insatser för skydd och stöd till offer för människohandel för sexuella ändamål finns exempelvis i genom IOM, i , genom den svenska kvinnojouren i och i genom och en lokal enskild organisation. Mycket av det stöd bistår med inriktar sig också på information till allmänheten och utbildningar till beslutsfattare, polis, domstolsväsende och sjukvårdspersonal, till exempel i (genom Forum Syd och ), i , , och i flera länder i . I har dessutom medverkat till att det finns särskilda polisstationer för kvinnor och barn genom den nationella polisens kvinno- och barnkommissariat. Den första invigdes i . har totalt 18 särskilda polisstationer etablerats och dessa är nu juridiskt förankrade i polislag. Stationerna styrs av kvinnor och har åstadkommit beundransvärda resultat när det gäller att motarbeta det utbredda våldet mot kvinnor och barn. En specifikt svensk profilfråga @ mäns roller @ speglas i flera projekt, som även riktar sig till män, ungdomar och pojkar. Manliga nätverket har genomfört utbildningar på flera håll i och för bland annat parlamentariker och militärer om mäns roller i ett samhälle i förändring. Sida har gett stöd till projekt med inriktning på männens relation till familj, barn, föräldraskap och könsuppfattningar. I har dessa inspirerat till flera manliga nätverk och till ett manscentrum i Vinnitsa. Jag försäkrar att jag följer utvecklingen på detta område mycket noga. Det finns med i våra dialoger liksom i konkreta insatser.