ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12359 · 2003-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:359 om rennäringens villkor har frågat mig när jag avser att avlämna en proposition som bidrar till en kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar rennäring. överlämnade sitt betänkande En ny rennäringspolitik (SOU:2001:101) med en mängd förslag vad gäller rennäringen, däribland förslag som syftar till en kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar rennäring. Betänkandet har varit föremål för en mycket bred remissomgång. Remissinstanserna har haft många och divergerande uppfattningar om betänkandets förslag. Inom pågår beredning av de olika förslagen i betänkandet. När detta beredningsarbete är utfört avser regeringen att lägga fram förslag om rennäringen.
frs · GR12360 · 2003-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:360 om jämställd idrott har frågat mig vilka åtgärder som planeras för att skapa förutsättningar att nå målet om en jämställd idrott. Det är en viktig fråga som ställer. Jag har svarat på en snarlik fråga från riksdagsledamoten . Jag anser alltjämt att arbetet för jämställdhet måste genomsyra all idrottsverksamhet. Statens stöd till idrotten är ett viktigt redskap som regeringen har för att stödja en sådan utveckling. Som jag också nämnde i mitt tidigare svar har regeringen föreslagit att särskilt tillförs idrotten för att bland annat förbättra möjligheterna för flickors deltagande. Jag kommer som tidigare utlovats att med stor uppmärksamhet följa det fortsatta jämställdhetsarbetet inom idrottsrörelsen. Alla former av diskriminering är ett hot mot idrottsrörelsens trovärdighet. bedömer jag dock att de åtgärder som redan vidtagits ger tillräckliga förutsättningar för att nå framgång i arbetet mot målet en jämställd idrott.
frs · GR12361 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:361 om minskningen av statsbidrag till äldreforskning har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att garantera att prioritera och följaktligen anslå de medel som erfordras så att detta projekt kan säkerställas. SNAC, Study on Ageing, initierades av regeringen i samband med den nationella handlingsplanen 1998. Inom ramen för satsningen bedriver fyra huvudmän i forskning som syftar till att beskriva och över tiden följa de äldres hälsa, funktionsförmåga och behov av vård och omsorg. Projektet finansieras till hälften av statliga medel och för resterande finansiering står medverkande kommuner och landsting. Forskningen har en longitudinell ansats, vilket innebär att ett stort antal individer följs . Långsiktighet är således en förutsättning för studien ska kunna ge relevanta resultat. Regeringens avsikt är därför att denna satsning ska fortgå på lång sikt. Regeringen har gjort bedömningen att studiens kvalitet kommer att kunna bibehållas trots att medlen till de fyra huvudmännen tillfälligtvis minskas.
frs · GR12362 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:362 om frivården @ en del av kriminalvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de uppsatta målen för kriminalvårdens frivård ska uppnås. Jag vill först betona den viktiga roll frivården spelar när det gäller kriminalvårdens ansvar för det återfallsförebyggande arbetet. Utvecklingen av frivårdspåföljder har inneburit nya arbetsuppgifter för frivården . Dessa har frivården axlat på ett förtjänstfullt sätt vilket bland annat bidragit till att påföljderna fått mycket stort genomslag. har kriminalvården haft en kraftigt ökad klienttillströmning. Innevarande år har kriminalvården tillförts ytterligare en halv miljard för att kunna hantera denna ökning. De medel som tillförts är betydande och det är givetvis en viktig uppgift för att i sitt interna budgetarbete ta hänsyn till resursbehovet inom olika delar av verksamheten. Jag har fullt förtroende för i detta avseende.
frs · GR12363 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:363 om prövning av advokatarvode har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att en klient ska kunna få ett advokatarvode prövat utan att behöva vända sig till allmän domstol. En klient som har anlitat en advokat som inte ersätts av allmänna medel kan, om han eller hon inte är nöjd med den ersättning som advokaten begär, vända sig till domstol för att få ersättningsnivån prövad eller motsätta sig betalning i väntan på att advokaten initierar en rättslig prövning. I många fall behöver klienten inte riskera några större rättegångskostnader. Arvodestvister rör nämligen ganska ofta sådana belopp att de kan prövas inom ramen för förenklade tvistemål, med de rättegångskostnadsbegränsningar som följer därav. Vidare är domstolar vana att pröva kostnadsräkningar, vilket är en fördel för den enskilde. En annan fördel, särskilt i förhållande till en prövning i , är att domstolen meddelar en dom som kan överklagas. Det bör nämnas att det finns en möjlighet för en klient som är missnöjd med debiterat arvode att vända sig till . prövning är kostnadsfri. Det finns alltså möjligheter för en klient att få advokatarvodet prövat. Frågan om prövning av debiterat arvode har behandlats i betänkandet Tillsyn över advokater m.m., tillsammans med en mängd andra frågor som rör disciplinverksamhet. Min avsikt är att överväga frågorna i en departementspromemoria .
frs · GR12365 · 2003-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:365 om sändningstillstånd i det digitala marknätet har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att utredningen av frågan om en fristående operatör i det digitala marknätet kan färdigställas och beslut om nya sändningstillstånd fattas utan att någon intressent blir otillbörligt gynnad i processen. Som bakgrund till frågan anges att har villkorat ansökningar om sändningstillstånd i det digitala marknätet med att det i koncernen ingående bolaget skulle bli så kallad operatör i det digitala marknätet. Radio- och (Ku2000:01) har i uppdrag att överväga förslag i betänkandet Digital TV @ modernisering av marknätet (SOU 2001:90) i fråga om bland annat att en extern aktör, ett "operatörsföretag", får tillstånd att förfoga över en del av den totala överföringskapaciteten i det digitala marknätet (dir. 2003:30). Utredningens överväganden i denna del ska redovisas före utgången av (dir. 2003:100). Jag avser inte att föregripa behandlingen av utredningens förslag. Regeringen uppdrog åt Radio- och att utlysa sändningstillstånd för digital marksänd TV. I beslutet angavs att regler för ett särskilt operatörsföretag kan komma att införas tidigast och att de tillstånd som utlyses därför borde gälla till utgången av detta år. Radio- och har avgett förslag till fördelning av tillstånd för digitala TV-sändningar till regeringen. I verkets skrivelse redovisas att några av de sökande inledningsvis hade ställt upp särskilda villkor i fråga om samverkan om multiplexering, åtkomstkontroll och elektroniska programguider, men att de senare har framfört att villkoren inte längre vidhålls. Det är regeringen som beslutar om tillstånd för digitala TV-sändningar i marknätet. Jag har självklart inte för avsikt att agera så att någon blir otillbörligt gynnad i samband med besluten.
frs · GR12366 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:366 om ny myndighet för arkivering av bild-, ljud- och skrivet material har ställt frågan till min kollega, , om hon är beredd att överväga möjligheten att inrätta en ny myndighet för arkivering av bild-, ljud- och skrivet material samt att lokalisera denna utanför , exempelvis till inland. Då fråga rör myndigheter som tillhör mitt politikområde svarar jag på den ställda frågan. Målet för svensk forskningspolitik är att ska vara en ledande forskningsnation där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Forskningsbibliotek och forskningsarkiv fyller en viktig funktion för att uppfylla det målet. De har till uppgift att öka tillgängligheten till svenskt tryck, ljud och rörliga bilder och därmed förbättra informationsförsörjningen inom forskningen. Statens ljud- och bildarkiv är nationalarkiv för de audiovisuella medierna. är för det svenska trycket samt ansvarar för samordning och utveckling av forskningsbiblioteksväsendet genom BIBSAM (Kungl. avdelning för nationell samordning och utveckling). Verksamheten och arbetsformerna vid de båda myndigheterna ses för tillfället över. Låt mig påpeka att den beskrivning av uppdragen som presenterar, inte fångar hela syftet med utredningarna. Det är den befintliga strukturen för två existerande myndigheter som ses över. Fokus ligger på myndigheternas verksamhet och arbetsformer i stort. Det långsiktiga bevarandet är enbart en aspekt av uppdragen. En minst lika viktig fråga för regeringen är myndigheternas förutsättningar att samla in material utifrån den snabba förändring av både mediebilden och tryckt material som pågått under och förväntas fortsätta i hög takt. Häri ligger en stor uppgift att se över lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument som är styrande för de två myndigheternas insamlande av material. del är även uppgiften att se över BIBSAM:s uppdrag och verksamhet för nationell samordning och utveckling av forskningsbiblioteksväsendet en central fråga. Svaret på fråga om jag är beredd att överväga möjligheten att inrätta en ny myndighet för arkivering av rörliga bilder, ljud och skrivet material är att det inte är aktuellt att inrätta en ny myndighet för dessa frågor.
frs · GR12367 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:367 om framtid de har frågat mig om jag är beredd att medverka till en långsiktig lösning så att kan fortsätta att vara öppet för allmänheten. Jag har svarat på en liknande fråga av (). Verksamheten vid regleras i ett avtal mellan Stiftelsen och , numera . Företaget, som svarar för huvuddelen av verksamhetens finansiering, har sagt upp avtalet och det upphör därmed att gälla . Som en följd av detta kommer @ enligt de uppgifter jag inhämtat @ stora delar av samlingar att flyttas till . Det faktum att valt att säga upp avtalet och därmed upphör med större delen av sitt bidrag till verksamheten vid innebär inte att staten utan vidare kan ta över ansvaret. Min grundläggande hållning är att näringslivet, och i det här fallet telekomsektorn, i hög grad måste ta ett eget ansvar för det industriella kulturarvet både . Mot den bakgrunden är det naturligtvis mycket bekymmersamt att näringslivet nu väljer att frånträda ansvaret för , liksom att näringslivets bidrag till den egna Stiftelsen minskat , som det statliga bidraget till museet successivt räknats upp. kommer det statliga bidraget till att vara . Runtom i landet kan man se andra exempel på hur näringslivet överlämnar ansvaret för det industriella kulturarvet till hårt belastade kommuner. Detta är ett betydande problem som inte kan lösas av skattebetalarna själva. Även näringslivet måste engageras i bevarandearbetet efter de stora strukturella omställningarna i produktion och ekonomi som präglat det moderna samhället. Det är företagen också skyldiga de människor vars yrkesverksamma liv återspeglas i det industrihistoriska arvet. Från sida har vi fört en dialog med de organisationer som står bakom Stiftelsen om ansvarsfördelningen mellan stat och näringsliv. Avsikten från vår sida är att denna dialog ska fortsätta. Jag avser också att bredda dialogen med näringslivet om ansvaret för industrisamhällets samlade kulturarv.
frs · GR12368 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:368 om försäljningsintäkter till kommunsektorn de har frågat om finansministern kommer att verka för att kommunsektorn tillförs samtliga de intäkter som staten fått in genom privatisering och återköp av de tidigare allmännyttiga bostäderna i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. I samband med den ekonomiska rekonstruktionen 1995 av kommuns ekonomi fick kommunen ett bidrag motsvarande ca . Bidraget finansierades med medel som på annat sätt skulle ha ställts till kommunsektorns förfogande (prop. 1994/95:150, bil.7). I den ekonomiska rekonstruktionen av kommunen ingick ett avtalat statligt övertagande av den huvudsakliga aktieposten i med avsikt att vidareförsälja som kunde bedömas lämplig ur marknadssynpunkt. Mot bakgrund av det sätt som bidraget till kommunen finansierades uttalades i propositionen att det överskott som må uppstå för staten skulle tillföras kommunsektorn. förvärvades det statliga aktieinnehavet av som under åren 2000@2003 successivt sålt större delen av fastighetsbeståndet. I budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1) angavs att försäljningsinkomster i samband med överlåtelsen till liksom utdelning från bolaget vid ett eventuellt överskott från avvecklingen av fastigheter i skulle tillföras utgiftsområde 25 och anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. tillfördes kommunsektorn i samband med ovan nämnda aktieförsäljning till . Försäljningen av fastighetsbeståndet har ännu inte slutförts och någon reglering i denna del vad avser ett eventuellt överskott har således ännu inte kunnat ske.
frs · GR12369 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:369 om utarmning av lokala skattekontor har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder som motverkar utarmning av till exempel skattekontoret i och medverkar till bibehållen service och bra arbetstillfällen. Frågan har ställts mot bakgrund av inrättandet av en enda skattemyndighet för hela landet, . Enligt har många anställda på mindre enheter uttryckt farhågor för att verksamheten kan komma att centraliseras med minskat antal arbetstillfällen och sämre tillgänglighet för befolkningen som följd. Det åligger det nya chef att beakta de krav som ställs på verksamheten bland annat vad gäller regionalpolitiken. I den nuvarande verksamheten, som bedrivs av , har sådana regionala hänsyn tagits i planeringen. Jag har också förvissat mig om att så kommer att ske även när verksamheten bedrivs i regi. Såsom framgår av regeringens proposition 2002/03:99 Det nya möjliggör den nya myndighetsstrukturen att större hänsyn kan tas till regionala konsekvenser än vad myndigheterna kan göra . Detta innebär till exempel att en del av arbetsuppgifterna i de hårt belastade regionerna kan omfördelas till regioner med arbetsbrist. Några åtgärder från min sida är därför inte påkallade . Jag vill också påpeka att det inte ankommer på regeringen att fastställa hur organiserar sin verksamhet. Verket ska självt avgöra var de resurser man förfogar över gör mest nytta för att uppfylla de mål för verksamheten som regeringen och fastställer.
frs · GR12370 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:370 om handläggningstider vid miljöprövningar har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte ska ha en konkurrensnackdel när det gäller tidsåtgången för miljöprövningar av industriinvesteringar. För att förvissa oss om att vi upprätthåller skyddet för människors hälsa och miljön och för att leva upp till våra åtaganden inom EU och internationellt är det nödvändigt med en miljöbalksprövning av nya eller ändrade miljöfarliga verksamheter. Jag vill inledningsvis framhålla att det finns flera orsaker till att en miljöprövning kan ta tid. För verksamheter som kräver en miljöbalksprövning måste det i planeringen finnas en framförhållning som gör det möjligt att effektivt pröva verksamheten. En förutsättning för en snabb handläggning är ett gott underlag. Brister i underlaget kan göra att tillståndsmyndigheten måste begära kompletteringar vilket tar ytterligare tid i anspråk. Verksamhetsutövare har därför ett stort ansvar för att inte själva orsaka onödiga förseningar. Det är också viktigt att poängtera att tiden för miljöprövningar varierar beroende på verksamhet, plats, komplexitet med mera. När det gäller vilka åtgärder jag avser att vidta för att korta handläggningstiderna kan jag säga följande. har i uppdrag att utvärdera tillämpningen av och ska bland annat utreda prövningspliktens omfattning. I detta ingår att särskilt se över långa handläggningstider. I arbete ingår bland annat att studera gällande EG-rätt och andra system i . Parallellt med arbete ser över frågan om vilka miljöfarliga verksamheter som ska omfattas av anmälnings- respektive tillståndsplikt i syfte att effektivisera miljöprocessen. De förslag som kan effektivisera handläggningstiderna prioriteras i lagstiftningsarbetet. Med bibehållen hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön kommer jag att verka för att miljöbalksprövningen i jämförd med prövningen i andra EU-länder inte ska innebära en konkurrensnackdel för de svenska verksamheterna.
frs · GR12371 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:371 om stopplagen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att de regler om tillstånd vid försäljning av fast egendom med mera som finns i lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag tillämpas på samma sätt över hela landet. Det är länsstyrelserna som prövar om tillstånd ska ges eller inte. Länsstyrelsernas beslut kan överklagas hos . Vid sina prövningar utgår både länsstyrelserna och från lagstiftningen på området. Tillstånd ska inte lämnas om det kan befaras att de kommunala bostadsföretagens hyror till följd av överlåtelsen inte kommer att få tillräckligt genomslag vid tillämpningen av bruksvärdereglerna eller vid hyresförhandlingar. Eftersom de ansökningar om tillstånd som görs har vitt skilda förutsättningar vad gäller till exempel omfattning och belägenhet för berörda fastigheter, ligger det i sakens natur att besluten kommer att se olika ut både inom och mellan olika regioner. I och med att det rör sig om förhållandevis ny lagstiftning finns det naturligtvis också ett behov av informationsöverföring mellan de olika myndigheter som hanterar tillståndsprövningen. Enligt vad jag erfarit pågår en sådan diskussion mellan länsstyrelserna och . Jag ser ingen orsak att vidta några särskilda åtgärder för att påverka tillämpningen av reglerna om tillståndsprövning. Däremot följer regeringen utvecklingen, bland annat genom att länsstyrelserna redogör för de beslut som fattats.
frs · GR12372 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:372 om polisbristen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med polisbristen i allmänhet, och i glesbygden i synnerhet. Att förebygga och bekämpa brott är ett grundläggande samhälleligt ansvar. Polisen har självfallet en stor del av det ansvaret. På den punkten är jag och helt överens. Regeringen har därför satsat stora summor för att såväl öka antalet poliser som utveckla och förbättra verksamheten inom polisorganisationen. De årliga anslagen har ökat med nästan och uppgår till ca . Dessa tillskott har lett till en nettoökning av antalet poliser . Det är inte regeringens uppgift att fördela polisens resurser över landet, men jag vet att även i har fått såväl fler poliser som fler civilanställda . Men polisverksamhet är inte enbart en fråga om resurser. Antalet poliser är enkelt att mäta, men det säger inte allt om verkligheten. Polisen måste också utvecklas och effektiviseras inom de resursramar som står till buds. Regeringen tillsatte därför den så kallade (dir. 2000:105) som fick i uppdrag att se över ett antal frågor som rör utveckling och effektivisering av polisens verksamhet. Utredningen har i sina tre betänkanden (SOU 2001:87, SOU 2002:70 och SOU 2003:117) kommit med förslag som rör bland annat renodling av polisens verksamhet och frågan om polisens resurser och närvaro i glesbygd. Sammantaget har utredningen presenterat en rad intressanta förslag som vi nu arbetar med. Jag bedömer därför att det inte finns skäl att vidta några ytterligare åtgärder mot bakgrund av fråga.
frs · GR12373 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:373 om hedersrelaterade självmord har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att kartlägga omfattningen av hedersrelaterade självmord. Regeringen följer noga situationen för barn och ungdomar, som riskerar att utsättas för så kallat hedersrelaterat våld och förtryck. En mängd åtgärder har vidtagits inom till exempel skola, omsorg, polis och socialtjänst för att utveckla det förebyggande arbetet och skyddet för de drabbade. En beskrivning av dessa finns i faktablad om regeringens insatser för ungdomar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld (). Bland annat föreslås i budgetpropositionen att avsätts under åren 2004@2006 för utveckling av skyddat boende med mera för ungdomar som hotas av sina anhöriga av hedersrelaterade orsaker. Andra exempel på insatser är kunskapssammanställningar, stödmaterial för grund- och gymnasieskolor och stöd till utvecklingsarbete inom kvinnojourer och kriscenter för män. Genom dessa åtgärder vill regeringen stödja ett konkret utvecklingsarbete på både statlig, regional och nivå. Insatserna syftar främst till att förbättra situationen för flickor och unga kvinnor, men även pojkars och unga mäns situation måste uppmärksammas. Det finns till exempel rapporter om unga män som blivit utsatta för hedersrelaterat förtryck på grund av sin sexuella läggning eller könsidentitet. Vi vet att självmordstankar ofta förekommer bland flickor och unga kvinnor som lever under dessa förhållanden och som försöker bryta med sina familjer. Vi vet också att självmordstankar är vanligare bland homosexuella ungdomar än bland heterosexuella. registreras totalt ca 100 självmord i åldersgruppen . Hur stor andel av dessa som har en bakgrund i så kallat hedersförtryck vet vi inte. Jag avser inte att initiera en kartläggning av detta, men regeringen följer noga utvecklingen av hedersrelaterat våld och förtryck. De åtgärder, som regeringen vidtagit för att motverka sådant våld och förtryck och stärka skyddet för de drabbade, är mycket betydelsefulla även när det gäller att förebygga självmord. Det är oerhört angeläget att samhället bevakar varje människas rätt till skydd mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld.
frs · GR12375 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:375 om psykiatrisk hjälp till flyktingbarn har frågat om jag är beredd att vidta åtgärder så att flyktingbarn med psykiatriska problem ska kunna få snabbare hjälp än . Asylsökande erbjuds hälso- och sjukvård samt tandvård med stöd av en överenskommelse mellan staten och . Enligt överenskommelsen ska barn erbjudas hälso- och sjukvård på samma villkor som gäller för barn som är bosatta i . Detta gäller även för barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut @ så kallade gömda barn. Vuxna ska i huvudsak erbjudas omedelbar vård samt vård som inte kan anstå. Staten lämnar ersättning till landstingen för denna vård. I det fall permanent eller tidsbegränsat uppehållstillstånd har beviljats kan personen ansöka om att bli folkbokförd i . I och med folkbokföringen omfattas personen av samma hälso- och sjukvård som alla andra som är bosatta i . I vården inkluderas givetvis även psykiatrisk vård. Den psykiatriska vården av barn och ungdom utgör ett prioriterat område i den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården. Insatserna till barn och ungdomar med psykisk ohälsa ska stärkas genom ett tidigt och adekvat stöd, genom samordnade insatser mellan barn- och vuxenpsykiatrin samt genom ett utvecklat vårdinnehåll. För att stimulera en utveckling i enlighet med den nationella handlingsplanen får landsting och kommuner under åren 2001@2004 ett resurstillskott på . svarar för den nationella uppföljningen av handlingsplanen. I årsrapport klargörs bland annat att huvudmännen har vidtagit åtgärder för att uppmärksamma riskgrupper i allt lägre åldrar samt att insatser för att fördjupa samarbetet med kommunerna genomförts. har vidare avsatts för att minska väntetiderna och korta köerna inom sjukvården. Med förkortade kötider skapas förutsättningar för att snabbare kunna ställa diagnos och erbjuda professionell hjälp. Den psykiatriska vårdens resursbehov ska behandlas av den nationella psykiatrisamordnaren som utsågs av regeringen. Utöver resursbehovet ska samordnaren redovisa effekterna av de medel som ställts till förfogande genom den nationella handlingsplanen. Jag vill avvakta samordnarens arbete innan jag tar ställning till ytterligare åtgärder.