ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11159 · 2003-10-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:159 av () till utbildningsminister om finansiering av cancerforskning Cancerfonden är en ideell organisation med uppgift att samla in och fördela pengar till cancerforskning, informera om cancer och ge stöd till verksamhet som på olika sätt kan bidra till förbättringar inom vård och behandling. Som ideell organisation får Cancerfonden inga statliga bidrag. Via gåvor, testamenten och kampanjer finansierar Cancerfonden av alla forskningsprojekt om cancer som i rikstäckande konkurrens prioriterats av vetenskaplig expertis. Deras verksamhet betyder oerhört mycket. beviljades till 421 forskningsprojekt och 19 planeringsgrupper för att samordna forskningen . Det statliga stödet till cancerforskningen är alltför begränsat. Dessutom är det sårbart, vilket också Cancerfonden påpekat, att cancerforskningen i så stor utsträckning står och faller med en ideell organisation. En långsiktigt hållbar lösning på detta krävs. Enligt riksdagsbeslut ska fristående forskningsfinansiärer stå för så kallade overheadkostnader. Om detta tillämpas fullt ut kommer av anslaget att gå till overheadkostnader. För Cancerfonden skulle det betyda att av ideellt insamlade medel går till att täcka olika kostnader för universiteten i stället för till cancerforskningen. Detta kan inte vara rimligt. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att inte insamlade medel till cancerforskningen i så stor utsträckning går till så kallade overheadkostnader?
fr · GR11160 · 2003-10-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:160 av () till utbildningsminister om medicinsk forskning Statens anslag till medicinsk forskning går till stor del till andra yrkesgrupper än läkare. Det visar en undersökning som gjorts för tidskriften . Den har granskat den medicinska forskningen i och redovisar att det inte fanns en enda läkare eller läkarstuderande bland de nyantagna doktoranderna inom preklinisk forskning . Denna utveckling kan få skadliga konsekvenser för landets läkarutbildningar eftersom den patientnära forskningen är viktig för de lärare som verkar vid lärarstaberna på landets grundutbildningar för läkare. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att se till att läkare och läkarstuderande inspireras till medicinsk forskning samt får tillgång till större del av anslagen till medicinsk forskning ?
fr · GR11161 · 2003-10-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:161 av () till socialminister om transpersoners situation i samhället Transpersoner är individer som av omgivningen uppfattas ha eller ge uttryck för en avvikande könsidentitet, till exempel genom att deras könsidentitetsuttryck eller alltid skiljer sig från för det kön som registrerats för dem. Det är bland annat transsexuella, transvestiter, intersexuella och dragkings eller queens. Det politiska transpersonbegreppet förutsätter inte att individen identifierar sig som transperson. Kunskapen om transpersoners situation i samhället är bristfällig. Det är också ett hinder i det politiska arbetet. I regeringens proposition (prop.2001/02:59) om hets mot folkgrupp, framgår att det saknas ett underlag för att bedöma hur pass vanligt hets mot transpersoner är. Regeringen konstaterar att det kan vara motiverat "att i annat sammanhang se över den generella kunskapen om transpersoner och deras situation." Flera initiativ har tagits för att öka kunskapen om homo- och bisexuellas situation. är det inte tillfredsställande att regeringen oftast har utelämnat frågan om transpersoner (till exempel i uppdrag att utreda situationen för homo- och bisexuella i arbetslivet, eller i uppdrag att kartlägga om en persons sexuella läggning har betydelse för bemötande). Som företrädare för HBT-grupp vill jag därför fråga socialministern : Vad avser ministern att göra för att det ska genomföras en samlad översyn av den generella kunskapen om transpersoners situation i samhället?
fr · GR11162 · 2003-10-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:162 av () till försvarsminister om försvarets sanering av före detta övningsområdet i hade jag och försvarsministern en interpellationsdebatt om försvarets ansvar att "städa" före detta övningsområden och jag hade som konkret exempel. Statsrådet avslutade debatten med orden: "Jag vill gärna att åker hem till med ett leende. Jag hoppas att jag skall kunna bidra till ytterligare en ljusglimt. Jag har erfarit att försvarsmakten är beredd att redovisa en avsiktsförklaring angående övningsfältet i . Den skulle innebära att försvarsmakten är beredd att lämna området när riskbedömning har gjorts utifrån den riskanalysmodell som utarbetats och nödvändig sanering av blindgångare har genomförts". Jag vill med anledning av gamla svaret fråga statsrådet när en sanering av övningsområdet i kan starta?
fr · GR11163 · 2003-10-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:163 av () till näringsminister om statens ägarstyrning av uttalade sig koncernchef om att slutet på kärnkraften i ej finns under överskådlig framtid. Kärnkraftsägaren öppnar alltså för att en uppgradering av befintlig kärnkraft är den troliga källan till ny kapacitet. Detta rimmar illa med proposition 2002/03:85 Vissa elmarknadsfrågor m.m. som slår fast att förnybara energikällor är vägen till en omställning av energisystemet. När det gäller ett helstatligt företag som har regeringen möjlighet och skyldighet att utöva en korrekt ägarstyrning som ligger i linje med fattade riksdagsbeslut. I 2002/03:RR16 revisorers förslag angående staten som bolagsägare framförs massiv kritik mot styrning av de statliga företagen. Kritiken består bland annat i att det saknas konkreta mål för flera bolag, att uppföljningen av företagens verksamhet är bristfällig och att tydliggörandet av syftet med verksamheten är alltför oklart. Ur företagens och aktieägarnas eller medborgarnas situation är effekterna för verksamheten än allvarligare. Företagsledning och styrelse är hjärtat i verksamheten och ska ge kraft åt övriga delar. Är den sjuk eller saknar mål tappar företaget väsentlig kraft i sitt agerande. Min fråga till näringsministern blir därför: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att staten ska utöva en korrekt ägarstyrning av , det vill säga en ägarstyrning som ligger i linje med av fattade beslut?
fr · GR11164 · 2003-10-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:164 av () till kulturminister om hittelön vid fornfynd I den svenska jorden ligger en mängd föremål som kan ge viktiga bidrag till att öka kunskapen om vår historia. Det är angeläget att allmänheten känner ett engagemang och ett ansvar att rapportera fynd. Därför måste det finns ett fungerande system för hittelön. Om inte människor får en rimlig ersättning och en ersättning som betalas ut inom rimlig tid är risken stor att de avstår från att meddela gjorda fynd. Men som har framkommit på har upphittare haft stora problem att få ut sin ersättning. Behandlingen av ärendena har dragit ut . Att allmänhetens intresse för fornfynd stimuleras är viktigt också för att försvåra för de professionella letare som brandskattar bland annat . Ett annat sätt att stimulera intresset är att tydliggöra var de gjorda fynden ska placeras @ i den region där de har gjorts eller på ett nationellt museum. Några självklara svar på den frågan finns givetvis inte. Men det är viktigt att frågan diskuteras och att riktlinjerna är så tydliga och begripliga som möjligt. Jag vill fråga kulturministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att ytterligare stimulera allmänhetens intresse för att rapportera fornfynd.
fr · GR11165 · 2003-10-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:165 av () till statsrådet om bemötande av HBT-personer som brottsoffer Frågan om hedersrelaterad brottslighet har fått allt större uppmärksamhet . Även homosexuella, bisexuella och transpersoner med en bakgrund i patriarkalt präglade miljöer utsätts för hedersbrott, i detta fall på grund av att de utmanar könsroller och vågar leva i enlighet med sin sexuella läggning eller sin könsidentitet. Regeringen har aviserat en översyn av bemötande av personer utifrån deras sexuella läggning. I det sammanhanget är det angeläget att också uppmärksamma vilken kunskap och vilken kapacitet har när det gäller att ge erforderlig hjälp till HBT-personer som utsatts eller riskerar att utsättas för brott med hedersmotiv. Det är viktigt att en sådan översyn också inkluderar transpersoner och inte enbart homo- och bisexuella. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka kunskapen om bemötande av HBT-personer som utsatts eller riskerar att utsättas för brott med hedersmotiv?
fr · GR11166 · 2003-10-29 00:00:00 — Fråga 2003/04:166 av () till utrikesminister om svensk representation på Jag vill väcka en viktig fråga angående och Svensk representation i . Den svenska turismen är stor på och relationerna är mycket goda mellan och . blir medlem av EU och regeringen har uttryckt ambitioner att ha en fast representation i alla EU-länder. EU-medlemskapet innebär ett närmare samarbete med på många områden, inte minst vad avser handel, immigrationsfrågor och kultur. utgör också en brygga till . Bland kandidatländerna utmärker sig genom att ön är delad trots FN:s och EU:s ansträngningar att åstadkomma en återförening före inträdet i unionen. har sökt bidra till en lösning genom att stödja FN:s politiska ansträngningar och tidigare genom FN-trupper. Svenska NGO:er stödjer också de bikommunala försoningssträvandena på ön vilket kan bli av stor betydelse då öns återförening äntligen kan bli verklighet. Med utgångspunkt från dessa förutsättningar vill jag fråga statsrådet om hon avser att ta initiativ till att upprättar representation i på .
fr · GR11167 · 2003-10-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:167 av () till socialminister om subutexbehandling för narkomaner skulle ha kommit med riktlinjer rörande "läkemedelsassisterad underhållsbehandling för opiatberoende" . Några sådana riktlinjer har emellertid inte kommit och representanter för säger nu att några riktlinjer inte är aktuella , det vill säga först . Jag vill därmed fråga socialministern om han avser att agera i frågan för att förmå att skynda på sitt arbete?
fr · GR11168 · 2003-10-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:168 av () till statsrådet om nedläggningen av lade en enhällig parlamentarisk utredning fram förslag om att skulle läggas ner och ersättas av förvaltningsdomstolar. tröttnade på regeringens dröjsmål med att lägga fram en proposition i ärendet. Samtliga riksdagspartier uppmanade regeringen att senast lägga fram en proposition om att förvaltningsdomstolar skulle bli överinstans i utlänningsärenden. avstyrkte lagrådet den lagrådsremiss regeringen presenterat. Den viktigaste motiveringen till avstyrkandet var att utlänningslagen ger ett stort utrymme för lämplighetsöverväganden. Mot den bakgrunden beslutade regeringen att göra en översyn av utlänningslagen. Vid kontakter mellan riksdagpartierna och dåvarande migrationsministern före julen utlovades att kommitténs arbete skulle ske skyndsamt och datum för övergång till ny instansordning utfästes till . Regeringen fördröjde sedan tillsättandet av utredningen så att den inte kunde hålla sitt första sammanträde förrän . Med de begränsade resurser utredningen tilldelats bedöms den inte kunna avge slutbetänkande förrän . Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att ska kunna läggas ner vid den utfästa tidpunkten, det vill säga ?
fr · GR11169 · 2003-10-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:169 av () till statsrådet om mänskliga rättigheter och fackliga organisationsklausuler fälldes den svenska staten av sociala kommitté för brott mot de mänskliga rättigheterna. Beslutet hemligstämplades på sedvanligt sätt , men har blivit offentligt. har ratificerat den europeiska sociala stadgan som ger människor frihet att välja om de vill organisera sig eller inte. Givetvis gäller detta också rätten att stå utanför fackföreningar. fäller den svenska staten mot bakgrund av att oorganiserade byggnadsarbetare har små och begränsade möjligheter att få jobb hos arbetsgivare som har hängavtal på kollektivavtalet mellan och arbetsgivarna. Dessa hängavtal har så kallade organisationsklausuler som ger medlemmar i facket företräde till anställning. Det finns skäl att framhålla att sådana organisationsklausuler inte hör inte hemma i ett demokratiskt samhälle med respekt för grundläggande mänskliga rättigheter. Kritiken från blir särskilt allvarlig mot bakgrund av att har kritiserats för att inte respektera den negativa föreningsrätten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra fortsätta kränkningar av den negativa föreningsfriheten genom förekomsten av så kallade organisationsklausuler?
fr · GR11170 · 2003-10-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:170 av () till finansminister om tullservice för näringslivet Tullen står inför stora förändringar bland annat som en följd av . Det är självklart att verksamheten ska anpassas till en ny verklighet. Men det måste framhållas att tullen också har en viktig roll. Det gäller inte minst för näringslivet. Företagen är beroende av en smidig tullhantering. får man intrycket av den pågående debatten om tullens framtid att den bara berör kustområdena. Den är förvisso viktig men den omfattande tullhanteringen vid till exempel kontoret i visar hur betydelsefull tullservicen är också för näringslivet. Tullen har självklart som en central uppgift att hindra införsel av bland annat narkotika. Men en annan angelägen uppgift är att ge service till näringslivet. Det är en inte oviktigt ingrediens i arbetet att öka tillväxten och företagandet. Detta måste beaktas vid utformningen av tullens framtida organisation. Att dra ned verksamheten vid exempelvis kontoret i skulle mot den bakgrunden vara olyckligt. Jag vill fråga finansministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att näringslivets behov av tullservice ska tillgodoses också .
fr · GR11171 · 2003-10-30 00:00:00 — Fråga 2003/04:171 av () till statsrådet om administrativa strukturer i Den så kallade ansvarsutredningen har till uppgift att se över hela den offentliga samhällsorganisationen i . I arbetar en strukturkommission med att se över danska myndigheters ansvarsstrukturer. Byggandet av bron över har inneburit att integrationen i tagit fart på allvar. Integrationen skapar många nya möjligheter, men innebär också att och får alltfler gemensamma utmaningar. I takt med en ökad integration blir det allt tydligare att avsaknaden av gemensamma politiska och administrativa strukturer är ett problem. När integrationen blir djupare och bredare växer behovet av gemensamma institutioner. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att den svenska ansvarsutredningen och den danska strukturkommissionen gemensamt ser över behovet av politiska och administrativa strukturer i ?
fr · GR11172 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:172 av () till statsrådet om oberoende granskning av Flera försäkringsbolag som tillhandahåller pensionssparande har som bekant inte tillräckligt levt upp till rollen som förvaltare av spararnas pensionsmedel under de senaste årens stora börsnedgång. Ett av dessa bolag är , som liksom andra livbolag har gjort tvivelaktiga affärer finansierade med spararnas insättningar. I fallet är detta särskilt graverande, eftersom många av bolagets kunder kommer från lågavlönade grupper och folkrörelser. Just därför är en oberoende granskning av affärer absolut nödvändig. Avser statsrådet att tillsätta en granskning av helt fristående experter?
fr · GR11173 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:173 av () till socialminister om vård på lika villkor Landstingens behov av att spara tar sig alltmer märkliga uttryck. I vill man nu att patienter själv betalar sin vård för godartade tumörer, sömnproblem hos barn, lindriga prostatabesvär och knäoperationer hos äldre. Man har gjort en lista över ett 50-tal diagnoser som inte kommer att bekostas av landstingspengar utan betalas av patienterna själva. Som jag ser detta strider det mot hälso- och sjukvårdslagen, där vården ska vara likvärdig och ske på lika villkor. Dessutom kan man fråga sig vem som avgör om en tumör är godartad eller inte, det kan knappast ske utan besök i sjukvården. Avser socialministern att vidta åtgärder så att landstingen får möjligheter att efterleva hälso- och sjukvårdslagen?
fr · GR11174 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:174 av () till statsrådet om FN och barnen Barnen och deras villkor finns som ett centralt område i FN:s verksamhet. som barn inte äger tillträde till i . Oberoende av om de är i sällskap med sin vårdnadshavare eller annan vuxen. Det är förvånande att FN väljer att inte vara tillgängliga för alla barn. När man utestänger barn från just FN så sänder man signalen att världssamfundet inte värderar barn tillräckligt, som de värdefulla individer de är, att man inte ser värdet i barns delaktighet. Ett synsätt som svårligen kan förenas med andan i . Utestänger man barn från så blir det omöjligt att anordna möten med barn som speciellt inbjudna, antingen som medverkande eller som åhörare. Min fråga till ministern är därför vilka åtgärder som hon tänker vidta för att FN ska öppna sina dörrar för barn.
fr · GR11175 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:175 av () till statsrådet om adoptionsutredningen Den statliga har lagt sex förslag om relation till barns ursprungsländer. Det förefaller som om utredningen föreslår mycket långtgående krav på de länder, som ska godkännas som ursprungsländer. Dessa förslag oroar många svenska föräldrar, som står inför att adoptera ett barn. Man oroas för att förslagen i praktiken kommer att gå ut över de enskilda barnen. I ett remissyttrande från görs en konsekvensanalys av utredningens förslag. Enligt uppfattning skulle merparten av de länder, som nu samarbetar med för internationella adoptioner bortfalla, medan ett fåtal blev kvar. I den mån dessa krav faktiskt leder till förbättrade förhållanden i de aktuella länderna finns det skäl att ha respekt för dem. I de fall, där kraven enbart innebär att barn med stort behov av trygga hemförhållanden inte får möjlighet att växa upp i en familj i vårt land finns det lika starka skäl att vara tveksam till en skärpt lagstiftning. Jag har varit i kontakt med förtvivlade föräldrar, som oroas av att nya regler kommer att hindra dem från att adoptera ett barn från till exempel och vill därför fråga statsrådet om hon innan en proposition i ärendet läggs till noga kommer att studera och pröva den konsekvensanalys av utredningens förslag, som bland annat gjorts av .
fr · GR11176 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:176 av () till statsrådet om självmordsrisken för unga HBT-personer I presenterades 1999 en brett upplagd undersökning, Levevilkår og livskvalitet blant lesbiske kvinner og homofile menn, som givit ny kunskap om skillnader i hälsa mellan homosexuella och den övriga befolkningen. Undersökningen visar på mycket stora diskrepanser i hälsa, särskilt i ungdomsgruppen. Detta styrks också av en pilotundersökning som presenterades av psykologistuderanden , där han genom en större enkät (1285 personer) undersökte den psykiska hälsan och ohälsan för unga homosexuella och bisexuella i åldrarna . Resultatet visade på en högre förekomst av psykisk ohälsa hos gruppen jämfört med ungdomar i samma ålder i befolkningen i stort. Bland annat rapporterade av tjejerna och av killarna i undersökningen att de hade gjort ett eller flera självmordsförsök. Det är anmärkningsvärt höga siffror. Unga homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation har också uppmärksammats genom RFSL Ungdoms granskning av skolans läromedel. I granskningen visar det sig att HBT-frågor ofta behandlas fördomsfullt eller osynliggörs helt. För unga HBT-personer med dålig självkänsla och självmordstankar lägger detta sten på börda. Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att öka kunskapen om självmordsrisken för unga HBT-personer?
fr · GR11177 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:177 av () till näringsminister om akademiska hus och hyressättningen Forskning och utbildning är mycket viktiga drivkrafter för tillväxt, men landets universitet och högskolor har stora ekonomiska bekymmer. Två av tre lärosäten räknar med negativt resultat vid slutet av året. Det totala underskottet för högskolesektorn väntas bli ca för . Akademiska Hus är ett helstatligt bolag under med uppgift att förvalta statens innehav av högskolefastigheter. Tydliga effektivitets- och kvalitetsmål saknas. Vid en jämförelse mellan Akademiska Hus och åtta kommersiellt verksamma fastighetsbolag visar det sig att Akademiska Hus har högst avkastning. Monopolställningen möjliggör de höga hyresuttagen och en flexibel redovisning gör det möjligt att dölja "överhyran". Om Akademiska Hus valde att tillämpa en affärsmässigt överenskommen hyra som i , skulle hyreskostnaderna för svenska universitet och högskolor kunna sänkas med . Det är medel som skulle komma landets universitet och högskolor tillgodo utan att en enda krona skulle behöva tillskjutas av skattemedel. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att svenska universitet och högskolor får konkurrensneutrala hyror i jämförelse med sin nordiska kollegor?
fr · GR11178 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:178 av () till statsrådet om barns skulder hos kronfogdemyndigheten Barn och ungdomar förekommer kontinuerligt som gäldenärer hos . är nästan 6000 barn och ungdomar registrerade där för skulder. Det totala skuldbeloppet har ökat och uppgår nu till . Detta är en skrämmande och oroande utveckling. I sin förlängning kan det innebära att barnen i vuxenlivet inte får en likvärdig möjlighet att ta lån, skaffa bil eller bostad. I en skrivelse till regeringen konstaterar att 4167 barn födda är registrerade för innehav av 4918 fordon. är 898 barn restförda enbart för obetalda fordonskatter och felparkeringsavgifter, till ett belopp av totalt . Ett förslag har tagits fram, vilket går ut på att registrering av fordon på minderårigt barn inte ska kunna ske i vägtrafikregistret. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att undanröja möjligheten för föräldrar att skriva över sina skulder på sina egna barn?
fr · GR11179 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:179 av () till statsrådet om i Regeringen beslöt att skulle utlokaliseras med en enhet till i kommun. Detta är ett led i regeringens åtgärdsprogram efter försvarsnedläggningen i . Ett kontor har inrättats där 4@5 personer är anställda för att sköta administrationen, men i övrigt finns det inte verksamhet där. Tanken var att akademin skulle samarbeta med som finns på samma plats. Verksamheten inom bedrivs i och . De lokaler som skulle iordningställas finns det inga pengar till, utan de står tomma (som en byggarbetsplats) och ingen verksamhet kan bedrivas där. Det kan knappast vara regeringens mening att verksamhet utlokaliseras utan att följa upp vad som händer på platsen. Det räcker inte att regeringen placerar ut ett kontor, som har postadress , utan att det händer något mer på platsen. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att verksamheten vid i ska komma igång på det sätt som var avsett från början?
fr · GR11180 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:180 av () till statsrådet om infrastrukturen i södra EU utvidgas nu med länder i . Enligt alla prognoser kommer godstransporterna att öka alltmer inom EU. Mycket av denna ökning kommer att ske på landsväg med tung trafik. har planerat en avgift för denna trafik på sina vägar. Genom kommer därför de tunga vägtransporterna att ta vägar söderifrån via , och . Denna ökade trafik ser man redan nu i Ystads hamn. Detta innebär att godstrafiken över Ystads hamn kommer att öka än mer i detta perspektiv. Det vägnät som går från genom östra norrut är inte anpassat för denna ökade trafik Det är därför mycket viktigt att en förbättring av antingen väg 13 eller väg 19 norrut förbereds. Det räcker inte med att hänvisa till och i denna fråga. Väg 13 eller väg 19 måste bedömas vara av nationellt intresse för vägtransporterna från via norrut mot i övrigt. Det handlar i högsta grad om förutsättningar för bättre logistik, för näringslivet och för tillväxten. Avser statsrådet att vidta åtgärder så att väg 13 eller väg 19 blir en nationell angelägenhet?