ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12329 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:329 om skärpning av sexköpslagen har frågat mig om jag är beredd att verka för en skärpning av sexköpslagen @ lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster @ eller en begränsning av produktionen av våldspornografi. efterlyser därvid straffbestämmelser som tar sikte på filmade eller fotograferade skildringar av verkliga sexuella övergrepp. fråga tar sin utgångspunkt i det utbud av pornografiska alster som finns i vårt samhälle. Och naturligtvis är det viktigt att vi på olika sätt försöker hindra framställning och spridning av sådant material. Detta kan ske på olika sätt, till exempel genom opinionsbildning. Ett annat sätt att motverka pornografi är förstås genom lagstiftning. finns ett förbud mot olaga våldsskildring, vilket innebär att man i bild inte får skildra sexuellt våld eller tvång. Bestämmelsen gäller alla skildringar av sexuellt våld eller tvång och något krav på att våldet är grovt uppställs inte. Straffbestämmelsen omfattar även till exempel skildringar av sadistiska förfaranden som är ägnade att uppfattas så att någon mot sin vilja blir utsatt för kränkande eller nedvärderande behandling. Detta betyder alltså att redan nu gällande lagstiftning kan möjliggöra ingripanden mot skildringar av sexuella övergrepp. Till detta kommer att vid ett antal tillfällen har behandlat motioner som rör frågan kring pornografi. Senast så skedde var i början av detta år (bet. 2002/03:KU17). uttalade då bland annat att det är viktigt att samhället på olika sätt söker motverka pornografi men inte i första hand genom lagstiftning. Motionerna i frågan avslogs därför. Mot denna bakgrund finner jag inte skäl att nu verka för några lagstiftningsåtgärder för att begränsa det pornografiska utbudet. Men jag anser naturligtvis att frågan är viktig och jag avser att följa utvecklingen.
frs · GR12330 · 2003-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:330 om sexualiseringen av det offentliga rummet har frågat justitieminister om han avser att vidta några åtgärder för att stoppa eller begränsa sexualiseringen av det offentliga rummet. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen har uppmärksammat det problem beskriver i den handlingsplan för jämställdhetspolitiken som regeringen presenterade . Handlingsplanen, som har utarbetats i samarbete med och de gröna, lyfter fram sexualiseringen av det offentliga rummet som ett av fem fokusområden som särskilt ska uppmärksammas. I planen konstateras att frågor som rör sexualiseringen av det offentliga rummet uppmärksammats vid kvinnokonferensen i liksom vid kvinnokommissionens 47:e session . har antagit en resolution om behandlingen av kvinno- och mansbilder i reklam och medier. 1995 enades rådet om att "reklambranschen och media skulle kunna bidra till förändring av samhällsattityder, särskilt genom att återge kvinnors och mäns olika roller i det offentliga och privata livet". I ramstrategi för jämställdhet för åren 2001@2005 är en av fem huvudfrågor att "motverka stereotypa bilder av kvinnor och män och att förändra beteenden, attityder, normer och värderingar som bestämmer och påverkar könsrollerna i samhället". beslutade de nordiska jämställdhetsministrarna vid sitt möte i att genomföra en undersökning om pornografins roll i samhället och hur pornografin påverkar flickors och pojkars uppfattning om sig själva. har regeringen även fatta beslut om att initiera ett projekt om unga flickors och pojkars självbild. Projektet syftar dels till att få till stånd en dialog med medierna, reklambranschen och andra aktörer, dels få i gång en diskussion och ett engagemang bland unga flickor och pojkar om hur marknadskrafterna styr unga flickors och pojkars bild av sig själva och varandra. Projektet kommer att pågå . Regeringen konstaterar i handlingsplanen för jämställdhetspolitiken att det föreligger ett stort behov av ökad kunskap om den tilltagande sexualiseringen av det offentliga rummet. Regeringen avser att inleda en dialog med experter på området som kan bistå regeringen med råd och idéer.
frs · GR12331 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:331 om offentligt stöd till företagsflyttningar har ställt en fråga till mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra offentligt stöd till företagsförflyttningar inom EU. Enligt uppgifter i Dagens Arbete ska det utgå stöd till det schweiziska bolaget , för att flytta verksamhet från till . Innan jag kommenterar det specifika exempel som lyfter fram vill jag först erinra om att i EU-sammanhang förordar minskade statsstöd generellt. Vi betonar vikten av mer återhållsamma regler när det gäller stora regionala investeringsprojekt. Det kan här nämnas att kommissionen har beslutat om striktare bestämmelser för stora investeringsstöd @ bestämmelser som kommer att gälla fullt ut . För den framtida utvecklingen av vill regeringen att riskerna för olämplig påverkan på konkurrensen minskas. Det är något som kan ske genom att statsstödsområdenas geografiska omfattning minskas. Men även genom att reglerna utformas så att investeringsstöd i första hand ges till små och medelstora företag. Det är däremot vare sig önskvärt eller troligt att vi kommer att se en utveckling där statsstöden för exempelvis regional utjämning försvinner. Stöden är inte minst en viktig del av EU:s gemensamma regional- och strukturpolitik. En politik som i sin tur är unionens viktigaste instrument för att minska obalanserna och skillnaderna i ekonomisk utveckling mellan regioner. Genom mer generella stödåtgärder @ bland annat riktade till företag @ ökar sannolikheten för en snabbare ekonomisk och social utveckling i regioner som släpar efter. När det gäller det specifika fallet med ett investeringsstöd för expansion av verksamhet i så har det förekommit flera exempel av liknande fall som inneburit nedläggningar av verksamhet i där EU-medel eller statligt stöd påståtts ha använts på ett otillbörligt sätt. Det gäller till exempel nedläggningen av däcktillverkningen i . Låt mig då först framhålla att det måste vara upp till företagen och dess ägare att själva välja var de vill investera. Regeringen kan i detta sammanhang främst verka för att är ett attraktivt land att investera i. Regelverket för statligt stöd bör, som jag berört inledningsvis, av det skälet vara restriktivt utformade och på ett sådant sätt att besluten om lokalisering i mesta möjliga mån styrs av andra faktorer än av offentlig stödgivning. Låt mig slutligen påminna om att det är kommissionen som har den tyngsta rollen i såväl att kontrollera tillämpningen av reglerna liksom utformningen av den framtida politiken för statligt stöd. Från svensk sida försöker vi därför att i lämpliga former, och med hjälp av likasinnade medlemsländer, påverka kommissionen i den riktning som jag här redogjort för.
frs · GR12332 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:332 om regeringen och budgetlagen har frågat mig vad jag avser att göra för att återföra makten över myndigheternas samlade utgifter till . Som nämner i sin fråga, uppgick avgiftsintäkterna 2002 till , varav drygt 14 miljarder var intäkter från offentligrättsliga avgifter. Drygt hälften av dessa redovisas och disponeras av affärsverken. Jag antar att fråga avser den resterande delen, , av intäkterna av från offentligrättsliga avgifter och myndigheternas rätt att disponera dessa. Enligt 17§ budgetlagen ska inkomster och utgifter redovisas brutto på statsbudgeten. Undantag kan dock enligt andra stycket till denna paragraf göras om inkomsterna i en verksamhet endast ska bidra till att täcka verksamhetens utgifter. I dessa fall får utgifterna redovisas netto mot anslag, det vill säga myndigheterna får disponera inkomsterna. För en verksamhet där statens kostnader helt ska täckas med verksamhetens intäkter ska enligt 18§ budgetlagen bruttoredovisning inte tillämpas. I de fall möjligheten till nettoredovisning har använts har det främst handlat om att ge utrymme för efterfrågestyrning av produktionsvolymen och därmed ge förutsättningar för förbättrad servicegrad i förhållande till användarna. Förslag till nettoredovisning enligt 17§ i budgetlagen har godkänts av i de enskilda fallen. I anslutning till budgetförslaget för respektive myndighet redovisas i budgetpropositionen en budget för avgiftsfinansierad verksamhet. I denna framgår totalt beräknade avgiftsintäkter, vilken verksamhet avgifterna avser samt hur stor andel som myndigheterna disponerar. Vid beslutet om anslag till de olika myndigheterna har därmed möjlighet att bedöma myndigheternas samlade finansieringsbild. Avslutningsvis kan jag konstatera att budgetlagen medger undantag från bruttoprincipen och att har godkänt undantagen i varje enskilt fall. Jag ser därför inga behov av att föreslå ändringar i gällande regelverk.
frs · GR12333 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:333 om bostadsmarknad för eliten de har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att alla medborgare kan få tillgång till förstahandskontrakt i . För att få tillgång till ett förstahandskontrakt i , eller i någon annan ort i landet, krävs att det finns ett utbud av bostäder. Som de säkert känner till har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att öka utbudet av bostäder i landet, och särskilt i tillväxtområdena. Exempelvis har en investeringsstimulans införts i syfte att främja anordnande av mindre hyreslägenheter och studentbostäder. utgår ett investeringsbidrag för byggnation av hyreslägenheter i orter med bostadsbrist. Vidare har en kommitté tillsatts med uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen och presentera förslag till åtgärder som kan effektivisera beslutsprocessen. Från införs bestämmelser om tredimensionell fastighetsindelning. bereds också ett förslag om infrastrukturinvesteringar med kopplingar till bostadsinvesteringar. Hyressättningssystemet är också av intresse i detta sammanhang. Efter att , Fastighetsägarna och har träffat en överenskommelse om en reformerad bostadshyressättning har regeringen tillsatt en utredning med uppgift att överväga om det bör införas särskilda hyressättningsregler för lägenheter i nybyggda hus. Utredningen ska också se över förutsättningarna för att i det befintliga lägenhetsbeståndet bättre anpassa hyrorna efter bruksvärdet. Slutligen bör nämnas att inte bara staten utan även kommunerna och enskilda aktörer kan påverka tillgången till hyreskontrakt. Kommunerna, som har ansvar för bostadsförsörjningen, kan överväga vilka åtgärder de kan vidta för att öka bostadsbyggandet och byggföretagen kan i sin tur påverka produktionen av bostäder genom att utnyttja på de ca 60000 byggrätter som de disponerar över.
frs · GR12335 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:335 om prostitution har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att verka för att vård och rehabilitering utgör ett större inslag i bekämpningen av prostitutionen. Prostitution är en form av exploatering av människor och ett allvarligt samhällsproblem. Prostitution medför skador både för individen och för samhället i stort. De allra flesta prostituerade har också en mycket svår situation och det är därför ett angeläget samhälleligt och mänskligt intresse att bekämpa prostitutionen. Lagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster trädde i kraft . Skälet till införandet av sexköpslagen var till stor del dess normbildande och preventiva effekter. Om en ny lagstiftning har haft sådana effekter kan ofta inte bedömas förrän efter . En bra jämförelse är förbudet mot "barnaga" som är ett exempel på att ett förbud kan ha normbildande och förebyggande effekter. En kriminalisering kan emellertid inte utgöra annat än ett komplement till annat arbete med att minska prostitutionen. Det är också mycket viktigt att nämna de sociala insatserna som görs för prostituerade men även för köpare av sexuella tjänster. Inom arbetar man kontinuerligt med att hjälpa prostituerade bort från prostitutionen. I de tre storstadskommunerna finns prostitutionsgrupper som arbetar med uppsökande verksamhet. Även arbetar fortlöpande med frågor rörande prostitution. har ett uppdrag att följa prostitutionens utveckling i . i vissa kommuner i driver så kallade KAST-projekt. Projekten riktar sig till köpare av sexuella tjänster och syftar till att förmå dem att ändra sin livsföring och sluta köpa sexuella tjänster.
frs · GR12336 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:336 om lönegranskningsavgifter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uttag av lönegranskningsavgifter ska stå i överensstämmelse med artikel5 i den europeiska sociala stadgan. har ratificerat den europeiska sociala stadgan. Regeringen är därmed skyldig att se till att dess bestämmelser efterlevs i . Artikel5 i stadgan fastslår en rätt för arbetstagare och arbetsgivare att bilda och tillhöra en organisation som tillvaratar deras ekonomiska och sociala intressen (positiv föreningsrätt). Det anses att artikeln omfattar även den negativa föreningsrätten, det vill säga rätten att inte vara med i en organisation. fråga antyder att inte skulle efterleva stadgans bestämmelse om föreningsrätt, på grund av att så kallade granskningsarvoden inom byggindustrin är tillåtna. Så är dock inte fallet. har prövat frågan. Den europeiska kommittén för sociala rättigheter konstaterade att förekomsten och tillämpningen av de så kallade granskningsarvodena i svenska kollektivavtal i byggsektorn inte i sig innebär en kränkning av den föreningsrätt som fastslås i stadgan. Kommittén kom sålunda till slutsatsen att inte bryter mot artikel5 i stadgan genom att tillåta dessa kollektivavtal. I sin rapport gjorde kommittén dock ett generellt hållet uttalande med innebörden att om det skulle visas att dessa granskningsarvoden används till annat än lönegranskning eller att avgifterna inte står i proportion till den nytta arbetstagarna har av granskningsarbetet, skulle detta @ "åtminstone delvis" @ kunna strida mot artikel5 i stadgan. Kommittén överlämnade dock åt de nationella domstolarna att pröva just den saken. Frågan om de granskningsarvoden som förekommer på den svenska arbetsmarknaden används även till annan verksamhet än lönegranskning, eller om de inte står i proportion till den nytta arbetstagarna har av granskningsarbetet, är en sak för domstolarna att avgöra. Regeringsformen fastslår att ingen myndighet får bestämma hur domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. Mot denna bakgrund och som direkt svar på fråga vill jag avslutningsvis säga att jag inte avser att vidta några åtgärder rörande det system för granskningsarvoden som tillämpas inom byggsektorn.
frs · GR12337 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:337 om skadestånd har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att statens fordringsanspråk inte ska gå före barns rätt till skadestånd vid verkställighet. påstår att fordringar på till exempel återbetalning av studielån till CSN skulle ha företräde framför barnets fordran på skadestånd. Detta är inte korrekt. Däremot har vid just löneutmätning bland annat fordringar på skatter och böter företräde framför en fordran på skadestånd. Bakgrunden till denna ordning är inte bara den ekonomiska betydelsen av att staten får betalt utan också kriminalpolitiska och i viss mån skattemoraliska skäl. I samband med den förmånsrättsreform som beslutat gjorde regeringen bedömningen att statens företräde för skatter och avgifter vid löneutmätning bör behållas (prop. 2002/03:49 s.75). Det är alltså inte aktuellt med någon sådan lagändring. Det bör vidare observeras att reglerna om företrädesrätt saknar betydelse om den som ska betala skadestånd saknar tillgångar. Utmätning kan ju inte ske i ett sådant fall. Vad som däremot är av betydelse i de fall då gärningsmannen saknar förmåga att betala skadestånd är att den som blivit utsatt för brott kan få ersättning från staten. Staten betalar därför brottsskadeersättning bland annat för personskador och kränkning. Även om också barn har rätt till brottsskadeersättning, finns det ändå skäl att stärka deras ställning vid våld i hemmet. I departementet övervägs nu hur detta lämpligast kan göras.
frs · GR12338 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:338 om Stiftelsen har frågat mig om vad jag tänker vidta för åtgärder för att tillvarata det material i form av bibliotek och databaser som är knutna till Stiftelsen inför avvecklingen av stiftelsen. Stiftelsen har under ett flertal år fått statligt stöd från före detta för att bygga upp bibliotek och databaser samt sprida information inom området bygg, fastighet och miljö. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, tog över ansvaret för forskningsfinansiering från gjorde Formas bedömningen att stödet till Stiftelsen inte var förenligt med Formas uppdrag och stödet upphörde . får Stiftelsen ett tillfälligt stöd via anslag till . Avsikten med stödet är att näringslivet och de kunder som utnyttjar Byggdoks tjänster ska ta en större del av ansvaret för finansieringen. För att få underlag för regeringens fortsatta bedömning har Statskontoret utrett statens engagemang i och ansvar för finansiering av Stiftelsen . Statskontoret har i sin rapport, som presenterades , föreslagit att statens stöd till Stiftelsen bör avvecklas och bibliotek och databaser överföras till något befintligt bibliotek, till exempel vid Kungl. Jag delar Statskontorets åsikt att det inte är statens uppgift att stödja privata organisationer som Stiftelsen . Staten stöder omfattande forskning inom bygg- och fastighetssektorn samt bibliotek och databaser inom universitet och högskolor. Ansvaret för finansiering av Stiftelsen bör åvila näringslivet och Byggdoks kunder. Styrelsen för Stiftelsen har dock beslutat att verksamheten ska avvecklas. Överläggningar pågår för att försöka överföra hela eller delar av Byggdoks bibliotek och databaser till någon annan offentlig eller privat organisation. Jag anser att det är viktigt att det värdefulla material i form av bibliotek och databaser som bland annat har byggts upp av offentliga medel kan tillvaratas och överföras till någon annan part. Jag kommer därför att aktivt verka för att denna fråga får sin lösning.
frs · GR12340 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:340 om jordbruk i kris och 357 om hotad svensk livsmedelsindustri har frågat och mig om vilka åtgärder vi avser att vidta för att det svenska jordbruket och de svenska jordbruksföretagen ska kunna konkurrera på lika villkor med dem som finns i övriga . Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som ska svara på dessa frågor. anser att det svenska jordbrukets överlevnad är hotad och hänvisar till att det inte råder likvärdiga konkurrensvillkor till övriga . anger som exempel extraskatter, otympliga regelverk och en hård djurskyddslag. Jag håller med om att det ökade konkurrenstryck som blivit följden av EU-medlemskapet har påverkat de svenska företagen. Den fria rörligheten av varor och tjänster på EU-marknaden innebär dock rörlighet i båda riktningarna, både till och från . I samband med branschmöte med livsmedelsindustrin konstaterade och jag att livsmedelsexport utgör en stor tillväxtmöjlighet för den svenska ekonomin, både för lantbruksnäringen och för livsmedelsindustrin. har en vittgående djurskyddslagstiftning som ger starka mervärden för den svenska produktionen. arbetar för att även övriga ska uppnå en liknande nivå som den svenska. Detta mål är något som prioriterar. Jag vill även poängtera att ett gott djurskydd också leder till ett ökat välmående bland våra djur och i flera fall en högre produktivitet. fattade EU:s jordbruksministrar beslut om en reformering av jordbrukspolitiken. En arbetsgrupp inom har till uppgift att lämna förslag om hur den beslutade jordbruksreformen ska genomföras i . Arbetsgruppen ska föreslå den kombination av åtgärder som enligt analyserna är den mest resurseffektiva och som ligger bäst i linje med övergripande svenska mål för jordbrukspolitiken, miljöpolitiken, den regionala utvecklingspolitiken och mål för global utveckling. I riktlinjerna till arbetsgruppen fastslås att arbetsgruppen ska utreda konsekvenserna för produktionens inriktning och omfattning, främst regionalt, men också nationellt. Påverkan på jordbrukssektorns och livsmedelssektorns konkurrenskraft ska också analyseras. Regeringen har stor förståelse för de krav på likvärdiga konkurrensvillkor som förs fram och regeringen har också i regeringsförklaringen för innevarande uttalat att jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdiga de som gäller i övriga .
frs · GR12341 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:341 om jordbrukets skattesituation har frågat mig om vilka åtgärder som jag ämnar vidtaga för att svenska jordbruksföretag från skattesynpunkt ska få lika konkurrensvillkor med dem som finns i . hänvisar till regeringsförklaringen där statsministern anför att jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdiga de som gäller för övriga . En reformering av den svenska energibeskattningen är angelägen för att förbättra miljöstyrningen inom näringslivet. Systemet ska utformas så att det underlättar möjligheten för framtida skatteväxling som också omfattar näringslivet. Regeringen planerar att driva arbetet med en fortsatt reformering av energiskattesystemet skyndsamt med målet att ett nytt regelverk ska kunna träda i kraft . Som ett steg i den gröna skatteväxlingens ökade miljörelatering av skattesystemet lämnades i budgetpropositionen bland annat förslag om en höjning av skatten på diesel med per liter. I samband med detta förslag anför regeringen att den avser att inför kommande skatteväxling se över i vilken form kompensation ska ske för höjningar av skatten på diesel avseende jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. Det är ännu för tidigt att uttala sig om hur näringslivets energibeskattning kommer att utformas. Jag kan därför inte lämna något besked om detta.
frs · GR12343 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:343 om misskötsel vid icke frihetsberövande påföljd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den som missköter en icke frihetsberövande påföljd inte slipper ifrån straff. Frågan bygger på ett felaktigt påstående, nämligen att den som missköter en skyddstillsyn slipper straff. Det fall som beskriver bygger på en grundprincip i den svenska rättsordningen @ principen att den som varit häktad innan dom får tillgodoräkna sig frihetsberövandet när straffet ska verkställas. I de fall en person som har varit häktad eller anhållen döms till fängelse ska frihetsberövandet avräknas från det utdömda fängelsestraffet. En sådan ordning måste gälla också i de fall då en person först döms till en skyddstillsyn men domstolen därefter väljer att undanröja denna påföljd för att i stället döma ut ett fängelsestraff. Regler om avräkning av frihetsberövande torde för övrigt finnas i de allra flesta länder i västvärlden. Jag tycker att det är rimligt att frihetsberövande innan rättegång avräknas mot ett senare utdömt fängelsestraff. Detta gäller även i en sådan situation som har beskrivit, nämligen att avräkningsreglerna leder till att den dömde blir föremål för villkorlig frigivning.
frs · GR12344 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:344 om utbyggnad av mellan och har frågat mig om jag avser att ha beredningen klar så att byggstarten av väg E6 mellan och kan påbörjas . Jag uppfattar att frågan avser regeringens tillåtlighetsprövning enligt . Miljöministern lämnar ett frågesvar till om pågående tillåtlighetsprövning. Projektet ingår i förslag till nationell plan för vägtransportsystemet 2004@2015, som överlämnades till regeringen . Enligt förslaget ska sträckan byggas ut till så kallad mötesfri motortrafikled med fyra körfält under perioden 2006@2008. Regeringen granskar och bedömer planen och avser att fatta beslut .