ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12654 · 2003-03-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:654 om växtkraft mål3 har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa den uppkomna situationen i växtkraft mål3. Frågan syftar på att besluten om nya projekt i Europeiska socialfondens mål3 har fått bromsas upp till följd av en utgiftsbegränsning på det berörda anslaget på statsbudgeten. Denna utgiftsbegränsning har beslutats av regeringen mot bakgrund av det ansträngda budgetläget. Utgiftsbegränsningen innebär att Svenska , utöver anslagsmedlen , endast får utnyttja en mindre del av anslagssparandet . Anslaget ligger dock i nivå med motsvarande belopp i den finansiella plan som fastställts i mål3-programmet. Anslagssparandet och det högre utbetalningsbehovet förklaras av en viss tidsförskjutning i verksamheten från programmets start. Totalt anslagna och beräknade medel på statsbudgeten för mål3 för programperioden 2000@2006 motsvarar det berörda totalbeloppet i den finansiella planen. Jag är väl medveten om den problembild som beskriver. analyserar nu eventuella konsekvenser av utgiftsbegränsningen för möjligheterna att säkerställa att verksamheten i mål3 fortsätter i rimlig omfattning och att rekvireringen av medel från sker i den takt som föreskrivs i EU-reglerna.
frs · GQ12655 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:655 om utbildning för tandsköterskor har frågat mig vad jag avser att göra för att det ska finnas tandsköterskor också . Jag vill inledningsvis säga att jag delar oro för framtida brist på kompetent personal inom olika delar av vårdsektorn. Det handlar inte enbart om att tillhandahålla utbildning utan också att motivera och rekrytera ungdomar och vuxna till utbildning inom sektorn. Tandsköterskeutbildningen fanns fram som en nationell gren inom omvårdnadsprogrammet. I samband med revideringen av gymnasieskolan togs den nationella grenen bort bland annat på grund av kritik från de fackliga organisationerna. Utbildningen ansågs inte hålla tillräckligt hög kvalitet. Utbildning till tandsköterska erbjuds som lokalt fastställd inriktning på omvårdnadsprogrammet samt som påbyggnadsutbildningar (PU) inom vuxenutbildning på ett fåtal orter i landet. Kursen Tandvård 200 poäng är en nationellt fastställd kurs inom omvårdnadsprogrammet som är valbar för den elev som vill profilera sin omvårdnadsutbildning mot området. lämnade sitt betänkande som remissbehandlas. Kommittén betonar att gymnasieskolan snarare bör förbereda våra ungdomar för yrkesområden än för ett speciellt yrke. pekar utvecklingen mot att en allt större del av yrkesutbildningen kommer att vara eftergymnasial. Hur den framtida utbildningen för tandsköterskor ska organiseras får övervägas under kommande beredning av förslag.
frs · GQ12656 · 2003-03-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:656 om har frågat mig vilka ytterligare initiativ vi avser att ta till stöd för det så kallade fransk-ryska förslaget i hanteringen av . Den linje i frågan om har varit konsekvent. Vi förespråkar en fredlig lösning av konflikten. Som säger, har inspektionerna givit vissa positiva resultat. Vi har förtroende för FN:s vapeninspektörer och är av uppfattningen att de kan genomföra sin uppgift, givet att de får den tid och de resurser som säkerhetsrådet bedömer att de behöver, och givet ett aktivt och fullt irakiskt samarbete. Ett krig riskerar att få konsekvenser av en omfattning vi inte kan överblicka. Ett krig är inte oundvikligt och måste så långt det går undvikas. har vi nått en situation där starka krafter framhärdar i sin uppfattning att inspektionerna inte är meningsfulla, och att inte är uppriktiga i sina ansträngningar att tillmötesgå de krav på nedrustning de ställts inför av FN. och har lagt ett resolutionsutkast i rådet, som om det röstas igenom skulle innebära att FN auktoriserar våldsanvändning mot . Vi delar inte uppfattningen att situationen är sådan att ett militärt ingrepp borde vara aktuellt. Vi förespråkar i stället fortsatta inspektioner. Vi har därför förklarat att om satt i säkerhetsrådet skulle vi som situationen ser ut just nu ha röstat nej till den brittisk-amerikanska resolutionen. Konflikten bör inte lösas på det sätt som den brittisk-amerikanska resolutionen innebär. En möjlighet vore att anta en ny resolution med tydliga krav på , förlängd tid för vapeninspektörerna och utan våldsautomatik. Implicit delar vi därmed den inställning och gett uttryck för, nämligen att också rösta nej till en resolution som skulle ge klartecken för ett militärt ingripande. Vårt stöd för och i denna fråga, vilka som permanenta medlemmar har vetorätt, innebär inte att vår principiella inställning till vetorättens användande har förändrats. uppfattning är att användandet av vetot bör begränsas, för att stärka säkerhetsrådets möjligheter att arbeta effektivt, förhandla i god tro och nå resultat. Detta är, som svar på fråga, sammantaget den linje vi drivit i EU. gjorde det grekiska ordförandeskapet å EU:s vägnar ett uttalande i säkerhetsrådet som underströk att inspektionsprocessen och alla diplomatiska möjligheter måste uttömas innan eventuella ytterligare åtgärder kan bli aktuella. Detta avspeglar den svenska linjen, som vi fortsatt kommer att föra inom EU såväl som i andra internationella forum, inklusive i FN, samt i våra omfattande bilaterala kontakter i frågan. har en hög profil i nedrustningsfrågor, och det är en profil vi kommer att bibehålla och vidareutveckla även i sammanhang utanför . Det är ingen tillfällighet att FN:s vapeninspektörer, inspektionerna pågått, har letts av svenskar i långa perioder.
frs · GQ12657 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:657 om kreditupplysning har frågat mig vad jag avser att göra för att den personliga integriteten inte ska åsidosättas vid kreditupplysningar. Kreditupplysningar kan offentliggöras på ett sådant sätt som avses i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetgrundlagen, till exempel genom tryckta skrifter och på cd-romskiva. Under vissa förutsättningar kan också kreditupplysningar via Internet ha grundlagsskydd. I så fall gäller inte kreditupplysningslagens bestämmelser om att den omfrågade ska få en kopia av kreditupplysningen. Inte heller gäller kravet på att kreditupplysningar om privatpersoner får lämnas ut endast till den som har behov av uppgiften på grund av ett kreditavtal eller av någon liknande anledning. De integritetsproblem som tar upp har uppmärksammats inom . Även jag anser alltså att det finns anledning att se över reglerna och kommer att se till att detta sker.
frs · GQ12658 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:658 om straffutmätning vid narkotikabrott har frågat om jag tänker vidta åtgärder för en översyn av lagen beträffande straff och påföljder vid narkotikabrott. Den som gjort sig skyldig till narkotikabrott enligt narkotikastrafflagen (1968:64) kan dömas för ringa narkotikabrott, narkotikabrott av så kallad normalgrad eller grovt narkotikabrott. Straffskalan för dessa brott är sammantaget mycket vid. Härigenom finns förutsättningar för domstolarna att mäta ut rimliga straff för såväl de allra lindrigaste fallen som sådana där exempelvis storskalig narkotikahandel bedrivits med starkt vanebildande preparat. När det särskilt gäller allvarliga fall kan det påpekas att maximistraffet för grovt narkotikabrott är fängelse, vilket är det högsta fängelsestraff som föreskrivs för ett enskilt brott. Vid återfall och flerfaldig brottslighet kan fängelsestraffet bli längre. Genom dagens lagstiftning ges våra domstolar möjlighet att beakta en rad faktorer vid bedömningen av hur straffvärt ett visst narkotikabrott är. I praxis tas hänsyn till exempel till den mängd narkotika som hanterats, om brottet utgjort ett led i större brottslig verksamhet eller om brottsligheten varit av särskilt farlig eller hänsynslös art. kan således ett preparats särskilda farlighet få stor betydelse för domstolarnas påföljdsval och straffmätning. Inget narkotikapreparat betraktas dock som ofarligt av det svenska rättsväsendet. Min uppfattning är att dagens straffbestämmelser ger tillräckliga möjligheter för domstolarna att ingripa mot dem som gjort sig skyldiga till narkotikabrott. Därför anser jag att det inte finns något behov av att ta initiativ till någon förändrad straffrättslig narkotikalagstiftning. Däremot är det naturligtvis angeläget att fortsätta det intensiva drogförebyggande och operativa arbetet inom detta område.
frs · GQ12659 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:659 om husrannsakan i vissa fall har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att komma tillrätta med problemet att polisen inte kan ta sig in i hem om man misstänker att en person bryter mot socialtjänstlagen 5 kap. 2§. Frågan är ställd mot bakgrund av att det finns vuxna personer som med tvivelaktiga syften lockar underåriga till sitt hem genom att bjuda på alkohol. Det är riktigt som skriver att de bestämmelser han hänvisar till i socialtjänstlagen inte ger polisen möjlighet till husrannsakan. Det gör emellertid bestämmelserna i alkohollagen. Spritdrycker, vin och starköl får inte köpas ut eller överlämnas som gåva till den som inte har fyllt . Folköl får inte överlämnas som gåva till den som inte har fyllt . Undantag från förbudet gäller dock när någon bjuder en underårig på en alkoholdryck om det sker för förtäring på stället, det vill säga då förtäringen sker i den vuxnes sällskap. De situationer som lagstiftaren haft i åtanke är exempelvis när en underårig bjuds på en mindre mängd alkohol i samband med en familjehögtid. I ett uppmärksammat rättsfall, bedömdes en situation där unga personer i omfattande utsträckning bjudits på alkohol, som förtäring på stället. Mot bakgrund av bland annat det rättsfallet, skärptes förutsättningarna för undantaget från gåvoförbudet . Det är nu straffbart att bjuda en underårig person på alkohol, om det med hänsyn till den bjudnes ålder och omständligheterna i övrigt är uppenbart oförsvarligt. Straffet är böter eller fängelse i högst , eller, om brottet är grovt, fängelse i högst . Husrannsakan får ske om det för ett brott är föreskrivet fängelse. Det finns alltså möjlighet till husrannsakan om man misstänker att underåriga, i strid med alkohollagen, bjuds på sprit i någons hem.
frs · GQ12660 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:660 om sänkt pension frågar med anledning av ett brev från fyra änkor om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av detta. I brevet sägs bland annat att vissa änkor fått sänkt pension. gjordes den stora omläggningen med anledning av ålderspensionsreformen, som bland annat innebar att folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget (SGA) ersattes med garantipension. Det var då nödvändigt att göra följdändringar för till exempel änkepensionerna, det vill säga även här avskaffades folkpension och SGA. I samband med arbetet med att anpassa efterlevandepensionerna till pensionsreformen konstaterades omfördelningseffekter med relativt stora minskningar skulle uppstå för änkor med folkpension men också att omfördelningarna skulle slå mycket olika. Den avgörande orsaken var det särskilda grundavdraget. SGA kunde uppgå till ca 57000kr men reducerades mot pensionsinkomster. Däremot reducerades det inte mot arbetsinkomster, vilket innebar att änkor med arbetsinkomster kunde ha ett högt särskilt grundavdrag trots totalt sett goda inkomster. Eftersom det var tekniskt omöjligt att undvika minskningar beslutades i stället att inkomstprövningen skulle avskaffas i och med pensionsreformen, det vill säga . Dessutom har reglerna så långt möjligt utformats för att undvika minskningar. De allra flesta änkor får till följd av detta nettoförbättringar som ofta är betydande. av änkorna får höjd pension. I genomsnitt får dessa 1300kr mer netto . För en mindre grupp änkor blir det dock minskningar som med rimliga insatser inte kunnat undvikas. Orsaken är som nämnts att de tidigare särskilda och för vissa förvärvsarbetande änkor mycket gynnsamma skattereglerna tagits bort. De som fått minskat netto har i allmänhet tidigare, utöver sin änkepension, haft arbetsinkomster av betydelse och ett särskilt skatteavdrag som betydligt överstiger det vanliga grundavdraget. En viktig princip i samband med pensionsreformen har varit lika skatteregler för pensionärer som för löntagare, det vill säga att skatten inte påverkas av vad inkomsten består av eller vem som har den. Det är för mig en rättvisefråga.
frs · GQ12661 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:661 om återvinning av beläggningsmassor har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder som möjliggör för kommuner och att återvinna beläggningsmassor. Äldre beläggningsmassor innehåller ofta stenkolstjära. Denna stenkolstjära innehåller höga halter av hälso- och miljöfarliga ämnen. En allmän strävan att tillvarata resurser och återvinna avfall kan för ett sådant material komma att motverka målet om att uppnå en giftfri miljö. Vid omhändertagandet av äldre beläggningsmassor bör således en avvägning mellan dessa intressen göras. Jag har stor förståelse för att en sådan bedömning kan vara svår att göra och är medveten om att regelverket inte alltid underlättar för återvinning. Som påpekar har flera aktörer @ såsom , som hanterar stora mängder beläggningsmassor @ medverkat till att ta fram underlag för miljöbedömningar. Detta är mycket positivt. Att vissa beläggningsmassor har sådana halter av stenkolstjära att de som avfall är att anse som farligt avfall hindrar inte att de kan återvinnas. Det viktiga är att användningen sker på ett sådant sätt och i en sådan form att den inte innebär risker för miljö och hälsa. En bedömning av om asfaltsmassorna lämpligen bör återvinnas, deponeras eller omhändertas på annat sätt bör göras från fall till fall utifrån det aktuella materialets innehåll av farliga ämnen. Därvid åligger det den som innehar asfaltsmassorna att ha god kunskap om materialets egenskaper och eventuella risker vid användandet. Förutom initiativet från kommer flera åtgärder att vidtas för att tydliggöra vilka regler som gäller för omhändertagande av asfaltsmassor och liknande material. som är vägledande tillsynsmyndighet för området arbetar enligt vad jag erfarit med ett projekt för att ta fram anvisningar om vilka kriterier som ska gälla för återvinning av bland annat asfaltsmassor. Detta för att förenkla hanteringen och ge underlag för likvärdiga bedömningar av hur massorna kan återvinnas. Jag vill också framhålla att arbetar med en återvinningsstrategi inom ramen för EU:s sjätte miljöhandlingsprogram. följer detta arbete och agerar för att regelverket som styr avfallshantering ska förenklas så att återvinning underlättas så långt det är möjligt utan att andra miljöintressen hotas. I detta bör ingå att det ska vara enkelt för den som innehar ett avfall att avgöra hur avfallet ska klassificeras och vilka åtgärder som krävs vid hanteringen.
frs · GQ12662 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:662 om bromsmediciner till gravida aidssjuka har frågat utrikesministern hur hon tänker påverka att ge aidssjuka gravida tillgång till bromsmediciner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. är hårt drabbat av hiv/aids och kvinnor är av flera skäl särskilt drabbade. Den sydafrikanska regeringen har en nationell strategi för att bekämpa epidemin och förhindra dess spridning. I den nya budgeten har anslaget till hälsosektorn höjts med , vari ingår ökade satsningar i kampen mot hiv/aids. Regeringens strategi är inriktad på prevention och har bidragit till att öka sydafrikanernas medvetenhet kring sjukdomen. Smittspridningen är dock fortsatt hög och har lett till att frågan om behandling och bromsmediciner alltmer hamnat i fokus för debatten. Bekämpningen av hiv/aids försvåras av bristande kapacitet inom hälsosektorn. Kritikerna, framför allt företrädda av Treatment Action Campaign, TAC, anklagar regeringen för att inte agera tillräckligt kraftfullt för att rädda liv. Regeringen å sin sida hävdar att hälsosektorn inte har kapacitet att förse alla med bromsmediciner. Frågan om bromsmediciner för gravida kvinnor har fått stor uppmärksamhet. slog fast att regeringen var skyldig att tillhandahålla bromsmedicinen Nevirapine till alla gravida mödrar och deras nyfödda barn. Regeringen accepterade utslaget och gick ut med nya riktlinjer att bromsmediciner skulle ges till alla gravida kvinnor där tillräcklig administrativ kapacitet fanns. har det avgörande ansvaret för att kraftfullt driva arbetet för att förhindra hiv/aids-epidemins spridning liksom för att lindra dess verkningar. Denna uppfattning har framfört till vid ett flertal tillfällen och avser att fortsatt så göra.
frs · GQ12663 · 2003-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:663 om det svenska jordbruket har frågat mig om jag avser att verka i en riktning som innebär att svenskt jordbruk är under avveckling. Jag tror på svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri, jag ser i själva verket detta som en framtidsnäring med stora möjligheter. Problemet är, som jag ser det, inte det svenska jordbrukets konkurrenskraft, utan EU:s gemensamma jordbrukspolitik. EU:s jordbrukspolitik låser fast jordbruket i mönster som hämmar utveckling och tillväxt. När EU:s jordbrukspolitik instiftades gällde det att stimulera produktionen och höja jordbrukarnas inkomster. har EU i stället problem med överskottsproduktion som dumpas på världsmarknaden med hjälp av kraftiga subventioner. skyddas den inhemska marknaden med höga tullar. Detta drabbar såväl svenska konsumenter som producenter i . Jordbruksstöden snedvrider också konkurrensen. Ickelönsamma jordbruk tillåts fortsätta sin verksamhet med hjälp av skattemedel. Det leder till en ineffektiv resursanvändning i EU, vilket skadar allas vår välfärd. Men det skadar också de jordbrukare som har visat sig konkurrenskraftiga och som har exportpotential. Till dem hör stora delar av svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri. Sedan vi gick med i EU har vår export på jordbruksområdet mer än fördubblats, från 1994 till 25 miljarder . Till stor del är detta en effekt av den fria handel som råder på EU:s inre marknad. Det finns stor exportpotential för svenska jordbruksprodukter och livsmedel. Trots ökningen , är denna potential fortfarande underutvecklad , både på grund av EU:s interna jordbrukspolitik och de höga tullar som fortfarande präglar den globala handeln med jordbruksvaror. Det är därför som jag arbetar hårt i de pågående WTO-förhandlingarna för att öppna upp handeln med jordbruksvaror och skapa discipliner för länders jordbrukspolitik. Jag är övertygad om att detta skulle öppna nya möjligheter för svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri. Det är också därför jag varit pådrivande för ett ökat tillträde i närregionen, såsom den norska marknaden. nåddes en överenskommelse mellan om handeln med jordbruksprodukter, en överenskommelse som i hög utsträckning var ett resultat av svenskt arbete. Men många problem kvarstår på den norska marknaden, framför allt för bearbetade jordbruksprodukter. Från regeringens sida verkar vi kraftfullt för att jordbrukspolitiken ska reformeras. Jordbruksministern arbetar för att den översyn och reformprocess, som pågår, ska leda till en mer effektiv och dynamisk jordbrukspolitik inom EU. Jag stöder detta arbete och arbetar utifrån samma ambitioner inom handelspolitiken, inte minst i de pågående WTO-förhandlingarna. Det är en linje som regeringen har förespråkat sedan EU inträdet. Först var vi ganska ensamma i EU-kretsen. delar alltfler medlemsländer vår inställning.
frs · GQ12665 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:665 om illegal jakt har frågat mig vad jag avser att göra för att den illegala jakten på rovdjur ska upphöra. Regeringen konstaterade i proposition 2000/01:57 om sammanhållen rovdjurspolitik att jaktbrott som innefattar dödande av rovdjur förekommer i stor omfattning. Den illegala jakten kunde enligt propositionen påverka möjligheten att bevara långsiktigt livskraftiga stammar av järv och varg. När det gäller björn och lo redovisades uppgifter som tyder på att den olagliga jakten åtminstone i vissa områden kan vara större än den lagliga skyddsjakten. Den stora omfattningen av den olagliga jakten visade enligt propositionen med tydlighet att det fanns starka skäl att vidta åtgärder mot brottsligheten. Regeringen föreslog mot denna bakgrund att ett antal åtgärder skulle vidtas både för att förebygga jaktbrott och för att öka möjligheterna att upptäcka och beivra brott. godtog propositionens förslag. Minimistraffet för grovt jaktbrott har efter förslag i den nämnda propositionen bestämts till lägst sex månaders fängelse. Maximistraffet har höjts från fängelse i högst till fängelse. Ett jaktbrott ska normalt räknas som grovt när brottet avser ett särskilt skyddsvärt vilt. Dit hör de stora rovdjuren. Polis, åklagare och länsstyrelser ska enligt propositionen i ett fördjupat samarbete gemensamt planera insatser för att förebygga jaktbrott avseende de stora rovdjuren. Länsstyrelserna ska också i ökad utsträckning bevaka områden där risken för jaktbrott bedöms som stor. För de ökade insatserna mot jaktbrott och för att polisen ska kunna öka utredningsinsatserna beträffande sådana brott har därefter anvisat ytterligare att fördelas mellan de berörda myndigheterna. För att öka kunskapen om rovdjuren och förståelsen av rovdjurspolitiken har anvisat till för sådan information. Som anger förekommer det fortfarande en illegal jakt på rovdjur. Det är emellertid min förhoppning att de nu angivna åtgärderna på lite sikt kommer att få till effekt att jaktbrotten minskar.
frs · GQ12666 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:666 om avvisningsstopp för ivorianer har frågat mig om jag avser att införa ett avvisningsstopp för ivorianer under nuvarande oroliga situation i . Som bakgrund till frågan anger att situationen i blir värre för var dag som går. Parterna i konflikten ingick ett fredsavtal men de nya våldsbrotten kan enligt äventyra en kommande fred. anser att ett avvisningsstopp är nödvändigt med tanke på att svenska myndigheter tidigare i hög grad nekat ivorianer asyl. uppgift om att svenska myndigheter tidigare i hög grad nekat ivorianer asyl kräver vissa klargöranden. Antalet asylansökningar från medborgare i är relativt litet. var antalet 33 och har nio personer från ansökt om asyl i . fattade nio avvisningsbeslut rörande medborgare i . I åtta av fallen gällde det verkställighet till hemlandet, och i ett fall rörde det sig om avvisning till ett annat EU-land i enlighet med reglerna i . har det fattats ett avvisningsbeslut. Även här gällde det avvisning enligt till ett annat EU-land. har åtta öppna asylärenden rörande personer hemmahörande i . Skillnaderna mellan de södra och norra delarna av är avsevärda. Den norra delen samt delar av västra regionerna behärskas alltjämt av rebellsidan. Sedan det försök till statskupp som inleddes kan läget i landet beskrivas som föränderligt och svårtolkat. har av denna anledning bevakat händelsernas utveckling och den allmänna situationen i området, men har och fram till inte haft något asylärende uppe för prövning. Det finns dock förutsättningar för en politisk lösning av konflikten i baserad på det fredsavtal som slöts mellan samtliga politiska partier, regeringen och de tre rebellgrupperna. Det är dock för tidigt att uttala sig om hur situationen kommer att utvecklas. och gör alltid en prövning av asylskälen och hotbilden i varje enskilt fall. Denna prövning omfattar även frågan om så kallad inre flykt utgör ett säkert alternativ för den sökande. Myndigheterna bedömer åberopade asylskäl utifrån den omfattande information och kunskap de har tillgång till om de asylsökandes hem-länder. Här spelar bland annat UNHCR:s uppfattning om situationen i dessa länder stor roll. Som jag redan nämnt följer och utvecklingen i mycket noga. Som minister kan jag dock inte uttala mig om handläggningen av enskilda ärenden såvida inte utlänningsmyndigheterna med stöd av utlänningslagen överlämnar ett enskilt ärende till regeringen för avgörande.