ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121133 · 2003-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1133 om resultatet av granskning har frågat mig vilka planer jag har för att rätta till de brister inom som pekat på i och med KU:s betänkande 30. talman har med överlämnande av granskningsbetänkande (2002/03:KU30) till regeringen anmält att bifallit vissa reservationer samt i övrigt godkänt vad utskottet anmält (riksdagsskrivelse 2002/03:217). Regeringen har beslutat att lägga riksdagsskrivelsen till handlingarna. Vad vid sin grundlagsstadgade granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning har funnit förtjäna uppmärksamhet, uppmärksammas även i olika sammanhang och på olika nivåer inom . granskning utgör ett värdefullt underlag för att utveckla som regeringens organ för beredningen av regeringsärenden och möjlighet att i övrigt biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet. Granskningens resultat är även ett viktigt underlag för mig som samordnande statsråd i regeringen.
frs · GQ121134 · 2003-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1134 om och ICC har frågat mig hur jag avser att agera vad gäller handlande gentemot (). Regeringen fäster stor vikt vid och var ett av de drivande länderna när domstolens stadga, Romstadgan, antogs 1998. Stadgan trädde i kraft och har 90 stater, däribland samtliga EU-länder, ratificerat och tillträtt domstolens stadga. arbetar aktivt främst tillsammans med övriga EU-länder för att förmå fler stater att ansluta sig till Romstadgan för att vi därigenom ska kunna göra domstolen till den globala kraft mot straffrihet för bland annat folkmord, som är dess främsta syfte. har som bekant ej tillträtt Romstadgan och har uttryckt stor oro för domstolens jurisdiktion i förhållande till amerikanska medborgare @ oro som till stor del, precis som , finner obefogad bland annat eftersom domstolens jurisdiktion endast kompletterar nationella domstolars jurisdiktion i de fall som en stat underlåter att lagföra en misstänkt person. Det är ytterst beklagligt att öppet motarbetar domstolens jurisdiktion genom att försöka förmå länder att ingå avtal om att amerikanska medborgare ej ska överföras till domstolen. I ett försök att förhindra detta underminerande av domstolen antog EU:s allmänna råd slutsatser innehållande vissa principer som ska beaktas av EU-staterna i deras förhållande till i frågan och inget EU-land har slutit något avtal med om att inte överlämna amerikanska medborgare för lagföring av ICC. EU har också aktivt arbetat för att hjälpa länder att stå emot de amerikanska påtryckningarna, bland annat genom att sprida EU:s rådsslutsatser om ICC, och flera länder utanför EU har med stöd i rådsslutsatserna avböjt de amerikanska förslagen. har också förmått att återigen anta en resolution som medger att ICC inte befattar sig med handlingar utförda av personal i FN-operationer, om personalen är medborgare i en stat som inte är ansluten till Romstadgan. Detta var ett villkor för fortsatt amerikanskt deltagande i fredsbevarande operationer. EU anser i likhet med att det amerikanska agerandet är beklagligt och i ett gemensamt EU-anförande framhölls att oro för politiskt motiverade åtal vid ICC är grundlös och att domstolen ej kan anses utgöra ett hot mot FN:s fredsbevarande verksamhet utan måste ses som ett välkommet skydd för FN-personalen. EU uttryckte sitt starka stöd för domstolen och stadgans integritet. Det betonades även att resolutionen ej ska förlängas automatiskt. EU kommer att fortsätta sitt arbete för att främja domstolen och dess stadga. kommer att fortsätta att verka för att EU gör sin röst hörd i dessa frågor. Jag kan hålla med om att det amerikanska agerandet i förhållande till ICC är högst anmärkningsvärt och förvånande, särskilt med tanke på landets traditionella inställning till medborgerliga fri- och rättigheter. kommer att fortsätta att aktivt arbeta med denna fråga för att världen ska få en kraftfull internationell brottmålsdomstol.
frs · GQ121135 · 2003-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1135 om tibetaner som utvisas till har frågat mig hur jag framför oro för de tibetanska flyktingarna till såväl som till . , liksom övriga EU-medlemmar, är allvarligt bekymrat över den nepalesiska regeringens beslut att med våld deportera 18 tibetanska asylsökande till . Deporteringen, som genomfördes i strid med etablerad praxis och utan att UNHCR tilläts ingripa, innebär en förändring av flyktingpolitik som ger anledning till oro inför liknande fall . Flera EU-ambassader i har vid upprepade tillfällen försökt påverka regeringen i syfte att stoppa den aktuella deportationen, men tyvärr utan resultat. Mot den bakgrunden utfärdade EU en deklaration i vilken deportationen fördömdes. Deklarationen stöddes även av EU:s anslutningsländer och Eftaländerna. Den synpunkter på det inträffade uttrycks väl i EU-deklarationen. Det är min förhoppning att omvärldens starka reaktion kommer att leda till att tibetanska asylsökande hädanefter kommer att behandlas korrekt enligt gällande regler och hittillsvarande praxis.
frs · GQ121136 · 2003-06-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1136 om lokala kanaler har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att de nu självständiga lokala radiokanalerna inom kan leva upp till de krav som ställs på dem om produktion och sändning av lokala program. () är ett självständigt företag som självt väljer hur programverksamheten ska utformas och organiseras för att företaget ska kunna leva upp till de villkor som ställs i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Regeringen varken kan eller vill lägga sig i den löpande verksamheten eller på förhand uttala sig om planerade organisationsförändringar eller reformer. Däremot finns det i det av regeringen meddelade sändningstillståndet generella krav på att SR:s program ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos landets befolkning. Programutbudet ska också spegla hela landet. I de anslagsvillkor som regeringen meddelat 2003 anges att SR för att kunna spegla olika delar av landet och uppnå mångfald ska ha en decentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på lokal nivå. lever upp till de villkor som ställs på verksamheten följs upp då SR redovisar årets verksamhet i public service-redovisningen som skickas in till regeringen och och TV. Inför varje ny tillståndsperiod sker en bred översyn av radio och TV i allmänhetens tjänst. I enlighet med avsiktsförklaringen i propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 (prop. 2000/01:94) har regeringen för avsikt att tillsätta en parlamentarisk kommitté som ska göra en samlad översyn av public service-uppdraget. Direktiven för utredningen ska tas fram efter samråd med partier. Arbetet med att ta fram direktiv till utredningsarbetet i en bred parlamentarisk kommitté har inletts.
frs · GQ121137 · 2003-06-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1137 om lokala kanaler har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att de nu självständiga lokala radiokanalerna inom kan leva upp till de krav som ställs på dem om produktion och sändning av lokala program. () är ett självständigt företag som självt väljer hur programverksamheten ska utformas och organiseras för att företaget ska kunna leva upp till de villkor som ställs i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Regeringen varken kan eller vill lägga sig i den löpande verksamheten eller på förhand uttala sig om planerade organisationsförändringar eller reformer. Däremot finns det i det av regeringen meddelade sändningstillståndet generella krav på att SR:s program ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos landets befolkning. Programutbudet ska också spegla hela landet. I de anslagsvillkor som regeringen meddelat 2003 anges att SR för att kunna spegla olika delar av landet och uppnå mångfald ska ha en decentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på lokal nivå. lever upp till de villkor som ställs på verksamheten följs upp då SR redovisar årets verksamhet i public service-redovisningen som skickas in till regeringen och och TV. Inför varje ny tillståndsperiod sker en bred översyn av radio och TV i allmänhetens tjänst. I enlighet med avsiktsförklaringen i propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 (prop. 2000/01:94) har regeringen för avsikt att tillsätta en parlamentarisk kommitté som ska göra en samlad översyn av public service-uppdraget. Direktiven för utredningen ska tas fram efter samråd med partier. Arbetet med att ta fram direktiv till utredningsarbetet i en bred parlamentarisk kommitté har inletts.
frs · GQ121139 · 2003-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1139 om ett svenskt college @ yrkeshögskola @ i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfte att inrätta svenska "colleges"/yrkeshögskolor. Bakgrunden till frågan är att anser att den kvalificerade yrkesutbildningen lever en undanskymd tillvaro och inte utvecklats tillräckligt. Jag delar inte denna syn på den kvalificerade yrkesutbildningen, vilket jag har framfört i svar på frågor i . Den kvalificerade yrkesutbildningen fyller en annan uppgift än högskolan och har andra förutsättningar. Dit hör till exempel den nära anknytningen till arbetslivet som ger förutsättningar att styra resurserna dit efterfrågan på viss arbetskraft är stor. Därför är det viktigt att den kvalificerade yrkesutbildningen fortsätter att utvecklas. har vi en sammanhållen högskola i . har tidigare pläderat för att vi ska bryta upp denna till en mer traditionell akademisk och en mer yrkesinriktad. Den svenska modellen har visat sig ha många stora fördelar. Den viktigaste fördelen är att vi inte längre har några återvändsgränder inom den högre utbildningen. Detta är problem som många länder med ett tudelat system ännu inte lyckats lösa. De yrkesutbildningar som fördes in i högskolan vid reform har fått förutsättningar att utvecklas och ny kunskap har tillförts utbildningarna och därmed också de aktuella yrkesområdena. Det bästa exemplet på denna utveckling visar de så kallade medellånga vårdutbildningarna. Min uppfattning är att såväl högskolan som den kvalificerade yrkesutbildningen har sina givna uppgifter. Högskolans uppgift när det gäller de kortare yrkesutbildningarna har också stärkts genom tillkomsten av den nya examen, yrkeshögskoleexamen. Denna examen kan ges med flera olika inriktningar och utbildningen ska svara mot ett långsiktigt och klart definierat behov på arbetsmarknaden. Eftersom dessa utbildningar är en del av högskolans ordinarie utbud ges goda förutsättningar för satsningar med yrkesrelevans, av hög kvalitet och som svarar mot efterfrågan från såväl studenter som arbetsliv.
frs · GQ121140 · 2003-06-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1140 om brist på framtida hantverkare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lösa bristen på hantverkare i . Jag vill inledningsvis framhålla att jag delar åsikt om vikten av att samhällets behov av skickliga hantverkare tillgodoses. Nyrekryteringen till vissa hantverksyrken, där det krävs av praktisk färdighetsträning efter gymnasieskolan, har varit liten. Detta har mycket riktigt medverkat till en sned åldersfördelning bland de yrkesverksamma. I gymnasieskolan bedrivs grundläggande yrkesutbildning på flera program. De program som närmast avses i fråga rör utbildning på hantverks-, bygg- och elprogrammet. Här ska minst av utbildningen ske i arbetslivet i form av arbetsplatsförlagd utbildning (APU). Detta är emellertid endast en nedre gräns och tiden i arbetslivet kan utökas om behov och förutsättningar finns. För att ytterligare underlätta för skolhuvudmän att erbjuda utbildningar inom smala yrkesområden pågår en försöksverksamhet i form av Lärande i arbetslivet (). Minst av gymnasieutbildningen bedrivs i arbetslivet enligt en särskild kursplan. konstaterar i en av sina senare utvärderingar av gymnasieskolan, Efter skolan, att utbudet och tillgängligheten till gymnasial utbildning i allmänhet ökade med programgymnasiets tillkomst. Det är emellertid främst de studieförberedande programmen som blivit mer spridda. Enligt finns det exempel på att vissa program med yrkesämnen blivit svårare att nå i dagens gymnasieskola. Frågan om hur den framtida studievägsstrukturen bör utformas, liksom frågan om elevers rätt till ett varierat utbud, lärlingsutbildning och ökad måluppfyllelse, är några av de områden som behandlas i betänkande Åtta vägar till kunskap (SOU 2003:120). Kommittén menade bland annat att kvaliteten i yrkesutbildningen bör stärkas genom att dagens APU och fortsätter att utvecklas parallellt. Betänkandet bereds i departementet. Jag vill i sammanhanget framhålla den, , publicerade departementspromemorian Validering m.m. @ fortsatt utveckling av vuxnas lärande (Ds 2003:23). I promemorian framhålls att det av såväl utbildningspolitiska som kultur- och arbetsmarknadspolitiska skäl är angeläget att skapa ett ramverk som kan stödja återväxten inom hantverksyrkena. Bland annat föreslås att regelverket för kompletterande utbildning ses över i syfte att även kunna omfatta en lärlingsutbildning till hantverksyrken för vuxna. Slutligen vill jag kort nämna att högskolans uppgift när det gäller de kortare utbildningarna stärkts genom tillkomsten av den nya examen, yrkeshögskoleexamen. Denna kan ges med olika inriktningar och utbildningen ska svara mot ett långsiktigt och klart definierat behov på arbetsmarknaden.
frs · GQ121141 · 2003-06-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1141 om lokala kanaler har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av beslut om att även i fortsättningen ska kunna ha en stark lokal prägel och spegla hela landet. () är ett självständigt företag som självt väljer hur programverksamheten ska utformas och organiseras för att företaget ska kunna leva upp till de villkor som ställs i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Regeringen varken kan eller vill lägga sig i den löpande verksamheten eller på förhand uttala sig om planerade organisationsförändringar eller reformer. Däremot finns det i det av regeringen meddelade sändningstillståndet generella krav på att SR:s program ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos landets befolkning. Programutbudet ska också spegla hela landet. I de anslagsvillkor som regeringen meddelat 2003 anges att SR för att kunna spegla olika delar av landet och uppnå mångfald ska ha en decentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på lokal nivå. lever upp till de villkor som ställs på verksamheten följs upp då SR redovisar årets verksamhet i public service-redovisningen som skickas in till regeringen och och TV. Inför varje ny tillståndsperiod sker en bred översyn av radio och TV i allmänhetens tjänst. I enlighet med avsiktsförklaringen i propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 (prop. 2000/01:94) har regeringen för avsikt att tillsätta en parlamentarisk kommitté som ska göra en samlad översyn av public service-uppdraget. Direktiven för utredningen ska tas fram efter samråd med partier. Arbetet med att ta fram direktiv till utredningsarbetet i en bred parlamentarisk kommitté har inletts.
frs · GQ121142 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1142 om lokalradions ställning har frågat mig om jag i de förestående förändringarna för lokalstationer avser att verka för fortsatt lokal förankring av nyheter och inslag så att folkets radio även fortsättningsvis kan anses vara lokal radio. () är ett självständigt företag som självt väljer hur programverksamheten ska utformas och organiseras för att företaget ska kunna leva upp till de villkor som ställs i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Regeringen varken kan eller vill lägga sig i den löpande verksamheten eller på förhand uttala sig om planerade organisationsförändringar eller reformer. Däremot finns det i det av regeringen meddelade sändningstillståndet generella krav på att SR:s program ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos landets befolkning. Programutbudet ska också spegla hela landet. I de anslagsvillkor som regeringen meddelat 2003 anges att SR för att kunna spegla olika delar av landet och uppnå mångfald ska ha en decentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningar skapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på lokal nivå. lever upp till de villkor som ställs på verksamheten följs upp då SR redovisar årets verksamhet i public service-redovisningen som skickas in till regeringen och och TV. Inför varje ny tillståndsperiod sker en bred översyn av radio och TV i allmänhetens tjänst. I enlighet med avsiktsförklaringen i propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 (prop. 2000/01:94) har regeringen för avsikt att tillsätta en parlamentarisk kommitté som ska göra en samlad översyn av public service-uppdraget. Direktiven för utredningen ska tas fram efter samråd med partier. Arbetet med att ta fram direktiv till utredningsarbetet i en bred parlamentarisk kommitté har inletts.
frs · GQ121144 · 2003-06-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1144 om överenskommelse med kärnkraftsägarna har frågat mig om jag avser att informera de folkvalda om en informationsinsamling eller förhandling avseende överenskommelse mellan staten och kärnkraftsägarna. Som känner till har regeringen utsett en förhandlare för att förbereda en överenskommelse med industrin om den fortsatta omställningen av energisystemet. I bemyndigandet anges att en sådan överenskommelse bör eftersträvas som ger möjlighet för alla parter att samlas kring gemensamma långsiktiga lösningar för att genomföra den nödvändiga energiomställningen och därigenom uppnå en hållbar tillväxt och utveckling. Förhandlaren har därför haft en mängd möten med olika parter, bland dem även . Regeringen anser att det är angeläget att den kommande överenskommelsen har bredast möjliga förankring. måste man ha respekt för att det ligger i sakens natur att en förhandlingsprocess inte kan bedrivas helt öppet. Självfallet kommer dock förhandlarens förslag till överenskommelse att föreläggas för sedvanlig behandling. Jag får fortlöpande information från statens förhandlare. Jag kan informera om att processen nu har kommit in i ett skede där det pågår överläggningar för att undersöka vilka vägar som kan stå till buds för en överenskommelse.
frs · GQ121145 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1131 om bidragsdirektiven till och 1145 om statsbidrag till social verksamhet har frågat mig om jag avser att ändra bidragsdirektiven till så de inte hindrar ideella organisationer med social verksamhet, som , från att få bidrag. Vidare har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att ett samfund eller annan idéburen organisation som bedriver en god verksamhet inom den sociala sektorn ges möjlighet att bli mottagare av statsbidrag. Det nuvarande statsbidragssystemet för frivilliga organisationer på det sociala området regleras i förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området och har tillämpats . Regeringen har i regleringsbrevet givit i uppdrag att utvärdera tillämpningen av förordningen sedan ikraftträdandet och lämna förslag till eventuella förändringar om intentionerna med bidragen inte uppfylls. har redovisat uppdraget till regeringen och där föreslagit att regeringen överväger möjligheterna att förändra regelsystemet så att fler organisationer blir berättigade att söka medel. säger också att utan avsevärt större anslagsram medför en "öppning" av systemet att ett flertal av de organisationer som får bidrag skulle komma att få vidkännas betydande neddragningar. Detta är enligt inte acceptabelt då verksamheterna i många fall skulle komma att äventyras. utvärdering av tillämpningen av nuvarande regelsystem och förslag till förändringar har överlämnats till regeringen och bereds inom . Innan denna beredning är färdig är jag inte beredd att redovisa vilka åtgärder jag ämnar vidta. Jag anser emellertid att staten också i fortsättningen bör ställa krav på en demokratisk struktur. Det är rimligt att kräva att medborgarna har en möjlighet att engagera sig i och utöva inflytande över de organisationer som får organisationsbidrag av skattemedel.
frs · GQ121147 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1147 om betänketid vid äktenskapsskillnad har frågat mig vad jag tänker göra för att betänketid vid äktenskapsskillnad ska gälla när makarna har barn som är upp till . Det är en självklarhet att en äktenskapsskillnad medför påfrestningar för makarnas barn. För barnens skull bör därför risken för förhastade beslut om skilsmässa så långt möjligt undanröjas. Av detta skäl sägs det i att en äktenskapsskillnad ska föregås av sex månaders betänketid när någon av makarna har vårdnaden om och också bor tillsammans med eget barn . Den nuvarande åldersgränsen är en lämplig avvägning mellan barnens intressen och makarnas självbestämmanderätt. Jag ser alltså ingen anledning att höja den från till .
frs · GQ121148 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1148 om arbetssituationen inom kriminalvården har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att minska hoten och risken för våld inom kriminalvården. Jag delar till fullo uppfattning att hot och våld alltid är oacceptabelt och att det är särskilt allvarligt att bli utsatt för detta i sitt arbete. Att det förekommer hot och våld på anstalter har flera orsaker. En är förekomsten av narkotika. Regeringen har avsatt för en särskild narkotikasatsning inom kriminalvården. För att ge kriminalvården verktyg i kampen mot de kriminella anstaltsgängen tog regeringen initiativ till ett nytt regelverk om behandling av personuppgifter inom kriminalvården. Det innebär bland annat att kriminalvården fått utökade möjligheter att behandla uppgifter om intagna som utgör säkerhetsrisker. har i årsredovisningen för rapporterat att det så kallade säkerhetsregistret har medfört att förutsättningarna för att förhindra grov brottslighet under verkställigheten har förbättrats påtagligt. Mobiltelefoner i anstalt kan användas vid rymningar och fritagningar och är på så sätt en säkerhetsrisk för personalen. Eftersom de traditionella kontrollåtgärderna för att hitta mobiltelefoner inte varit tillräckligt effektiva har regeringen genom en förordningsändring som träder i kraft gett kriminalvården möjlighet att på teknisk väg störa ut otillåten mobiltelefonkommunikation till och från anstalter och häkten. Vidare föreslår regeringen i en nyligen antagen lagrådsremiss att kriminalvården ska få möjlighet att besluta om att alla som har tillträde till en viss sluten anstalt eller ett visst häkte ska kroppsvisiteras (allmän inpasseringskontroll). Detta kommer att öka möjligheterna att förhindra att otillåtna föremål förs in i anstalter och häkten och även tjäna som skydd för anställda mot påtryckningar från de intagna. Personalen är kriminalvårdens främsta resurs. Den har ett mycket viktigt och komplicerat uppdrag. Som framgått vidtar regeringen en rad åtgärder som bidrar till att förbättra arbetssituationen för kriminalvårdens personal.