ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111359 · 2003-09-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1359 av () till statsrådet om trafikonykterheten I semestertider ökar som bekant biltrafiken på våra vägar. Tyvärr ökar därmed också risken att möta en annan trafikant som är påverkad av alkohol. Sommar, ledighet, vackert väder och festliga tillfällen som midsommar, kräftskivor med mera ger alla sitt bidrag till den mörka statistik som heter trafikdöden. Vi har vid många tillfällen i diskuterat hur man bäst motverkar rattfylleriet, och det saknas inte förslag på åtgärder. Men det dröjer tyvärr länge mellan förslag och genomförande. har det fattats beslut om utvidgad försöksverksamhet med så kallade alkolås. Detta är positivt och skulle gärna se att alkolås blev standard i samtliga bilar och bussar. Men det behövs fler och kraftfullare vapen mot trafikfylleriet. Det kan exempelvis handla om att vidta fler åtgärder inom både och kriminalpolitikens områden, vilka på olika sätt kan bidra till att tvinga ned antalet meningslösa skador och dödsfall på våra vägar som beror på onykterhet. Det behövs såväl en bättre vård och fler förebyggande insatser som en skärpt lagstiftning som bättre markerar samhällets syn på detta allvarliga brott. Enligt min mening finns det ingen försvarlig anledning till att dessa åtgärder dröjer. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åstadkomma kraftfulla åtgärder mot trafikonykterheten?
fr · GQ111360 · 2003-09-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:1360 av () till statsrådet om IT-politisk strategigrupp Regeringen har tillsatt en IT-politisk strategigrupp. Det är ett välkommet initiativ och ett positivt steg på vägen att skapa ett informationssamhälle för alla. Jag vill ha ett förtydligande av gruppens uppgift. Vid den hearing om IT-frågor som trafikutskottet anordnade @ i samband med att lagen om elektronisk kommunikation skulle antas @ framkom tydligt behovet av ett forum för samordning och dialog mellan operatörerna, staten och kommunerna. Det gällde framförallt ett påskyndande av utbyggnaden av bredband med mera Denna nya strategigrupp skulle kunna bli ett sådant forum men det framgår inte riktigt i beskrivningen av arbetsuppgifterna. Gruppens sammansättning har inte heller riktigt den inriktningen. Min fråga till är: Avser hon att verka för att denna IT-politiska strategigrupp ska utgöra det efterfrågade forumet?
fr · GQ111361 · 2003-09-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1361 av () till statsrådet om arbetsmarknadsläget i västra Arbetsmarknadssituationen i västra är fortfarande mycket ansträngd efter de stora uppsägningar som i första hand drabbat . Arbetslösheten är exempelvis markant högre i än i länet som helhet. När länsarbetsnämnden i av ekonomiska skäl nu helt stoppar möjligheten för arbetslösa att få utbildning eller sysselsättning förvärras situationen ytterligare. Särskilt utsatt är givetvis ungdomsgruppen. Regeringen har tidigare lovat att långtidsarbetslösheten bland ungdomar ska halveras . Min fråga till är om han avser att verka för nya åtgärder för att nå detta mål.
fr · GQ111362 · 2003-09-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1362 av () till statsrådet om medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster Medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster får användas av försäkringskassorna till bland annat köp av försäkringsmedicinska utredningar, arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar och aktiva rehabiliteringsåtgärder. Syftet är att effektivisera rehabiliteringsinsatserna. Medel för ovanstående insatser tilldelas som sedan i sin tur har att fördela dessa till landets försäkringskassor. Enligt uppgift har i vilket fall en försäkringskassa () redan förbrukat sin tilldelade andel av dessa medel. Detta har medfört att enskilda individer inte kunnat erhålla nödvändiga rehabiliteringsinsatser. Detta förhållande är klart otillfredsställande särskilt mot bakgrund av att i sitt budgetunderlag (Del 2 s. 48) till regeringen anger att anslaget ej till sin helhet kommer att förbrukas. Oaktat detta måste det finnas brister i ledning och styrning av verksamheten om tilldelade medel avsedda är förbrukade . Min fråga till statsrådet blir därför: Är statsrådet beredd att ta initiativ till åtgärder som leder till att myndigheten bättre använder tilldelade medel avsedda för ett effektivare rehabiliteringsarbete och att ovanstående beskriven situation undviks?
fr · GQ111363 · 2003-09-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1363 av Skånberg (kd) till utrikesminister om i tidskriften I senaste numret av tidskriften (2/03) publiceras i sin helhet en rapport av en diplomat på svenska generalkonsulatet i . Bland annat sägs i rapporten att "Borgmästaren i frågade de tillresta besökarna från de olika konsulaten och representationskontoren om var lösningen på bybornas problem låg. Fanns det någon lösning överhuvudtaget? Är det enda alternativet för byborna att ta livet av sig och ta så många som möjligt med sig i döden?" Vidare: "Allt vi har är vår mark, nu tar de även den ifrån oss och vad gör ni åt saken? frågade han besökarna från EU. Det blev tyst i rummet, ingen hade något svar att ge borgmästaren." Jag vill fråga vilka åtgärder utrikesministern avser att vidta för att undvika framtida situationer där UD låter publicera interna rapporter i medierna @ i synnerhet i opinionsbildande organ för ena parten i en känslig konflikt @ samt undvika att svenska diplomater står svarslösa inför palestinier som frågar om deras enda handlingsalternativ är självmordsdåd.
fr · GQ111364 · 2003-09-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1364 av () till utrikesminister om landsflyktiga iranska kurder i började turkiska polisen arrestera 20 iranier av kurdisk härkomst som flytt undan förtyckarregimen i . har den turkiska polisen arresterat ytterligare 15 iranska kurder, för att sända dem över gränsen till . Det är inte svårt att föreställa sig vad som väntar dessa utvisade i form av tortyr och fängelse när de återkommer till . har undertecknat , som handlar om flyktingar i , men inte det så kallade New Yorkprotokollet , som omfattar flyktingars rättigheter inte bara i utan hela världen. New Yorkprotokollet har dock kommit att betraktas som internationell sedvanerätt. Formellt har dock inte undertecknat något dokument som handlar om flyktingar utanför . Om menar allvar med sin kandidatur till EU borde en av de första åtgärder man vidtog vara att underteckna New Yorkprotokollet . Jag vill fråga utrikesministern : Vad avser ministern att göra för att och EU ska förmå att underteckna New Yorkprotokollet så att exempelvis landsflyktiga kurder från inte utan vidare kan utvisas till ett ovisst och med säkert mycket bittert öde i ?
fr · GQ111365 · 2003-09-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:1365 av () till statsrådet om statsbidrag till asylsökande grundskoleelever kommun tillhör de kommuner som har den mest omfattande asylmottagningen i förhållande till befolkningen. Det innebär också att kommunen tar emot ett förhållandevis stort antal asylsökande grundskolebarn i sina skolor. Kommunen har på ett förtjänstfullt sätt lyckats integrera de asylsökande barnen i sina grundskolor. Genom att antalet asylsökande barn är så stort att kommunen tvingas öka antalet elevgrupper väsentligt för att kunna ta emot barnen är kostnaderna för varje enskilt barn minst lika höga som kostnaderna för de barn som är mantalsskrivna i kommunen. Kostnaderna för de asylsökande är ett statligt ansvar. kommun ersätts med per barn och år i , medan kommunens kostnad för ett enskilt barn uppgår till i årskurs 1@6 och i årskurs 7@9. Som framgår ovan kan inte kommun tillämpa ett marginalkostnadsresonemang när man beräknar kostnaden för ett asylsökande barn i , utan har att räkna med att kostnaden slår ut helt och fullt. Totalt räknar kommunen med att merkostnaderna för de asylsökande barnen i uppgår till cirka en halv miljon . Kommunen har därför ansökt om ökat schablonbidrag från , men fått avslag på ansökan. För att lösa de ekonomiska problemen överväger kommunen nu att hitta en särlösning för de asylsökande barnen så att kostnaderna för deras utbildning täcks av statsbidraget. Jag kan ha förståelse för att en kommun, som jagar varje krona, agerar så när staten inte tar sitt ansvar, men finner det rimligare att staten redan nu markerar att man är beredd att ta det fulla ekonomiska ansvaret för skolverksamheten i det fåtal mindre kommuner som i likhet med inte täcker sina kostnader för sylsökandes skolgång inom ramen för statsbidraget. Jag vill fråga statsrådet om han är beredd att tillse att kommuner som får sina kostnader för asylsökande skolbarn täckta fullt ut.
fr · GQ111366 · 2003-09-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:1366 av () till statsrådet om de transportpolitiska målens efterlevnad I finns det stor uppslutning bakom de transportpolitiska målen om en långsiktigt hållbar transportförsörjning. Regeringens företrädare har vid ett flertal tillfällen upprepat att väl fungerande kommunikationer är A och O för en regions utveckling. Regeringen har också i direktiv till statliga transportföretag uttalat att regional hänsyn ska tas inför beslut som rör människors tillgänglighet till kommunikationer. Det är därför med stor förvåning jag kan konstatera att transportpolitiska mål inte tycks gälla de företag som staten själva är delägare i! Enligt pågående planering ska tågförbindelserna till och från Ed försämras genom att tågstoppen där ska upphöra. Snabbtågen från via Ed till och åter har planer på att korta restiden och det ska då ske genom att tågen inte längre tillåts stanna i Ed. Detta drabbar dalslänningarna mycket hårt och medför svårigheter för regionen att utvecklas positivt. Människor i alla åldrar kommer att drabbas om försämringarna genomförs, det hotar även flera arbetstillfällen i området. Staten måste nu ta sitt ansvar för att underlätta integrationen av regionen med övriga landsdelar och minska de regionala klyftorna. Jag vill med anledning av hotet om försämrade kommunikationer för dalslänningarna ställa följande fråga till ansvarig minister: Vilka åtgärder avser infrastrukturministern att vidta när tågkommunikationerna hotas i en region som verkligen är i behov av att statens direktiv följs för att nå de transportpolitiska målen?
fr · GQ111367 · 2003-09-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:1367 av () till jordbruksminister om livsmedelstillsyn Kontrollen av restauranger och livsmedelsbutiker blir allt sämre. Målet är att varje lokal där livsmedel hanteras ska besökas en gång . Men har antalet inspektioner stadigt minskat. sammanställning visar att hälften av företagen inte inspekterades alls . Enligt generaldirektör krävs det en rejäl uppryckning. Livsmedelstillsynen ska vara likvärdig i hela landet. Men enligt den ovannämnda sammanställningen skiljer sig tillsynen stort mellan kommunerna. I en del kommuner hanns det inte med några inspektioner alls. För många små kommuner är uppgiften också på gränsen till omöjlig då en och samma person ska ansvara för tillsynen av livsmedel, djurskydd, miljö, kemikalier, hälso- och smittskydd. En möjlighet att komma förbi detta problemet är bland annat att samordna flera kommuner. sätter lagstiftningen dock stopp för detta. Min fråga till jordbruksminister blir därför: Avser ministern att vidta åtgärder för att livsmedelstillsynen ska vara likvärdig i hela landet och komma upp till en anständig nivå?
fr · GQ111368 · 2003-09-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:1368 av () till jordbruksminister om användning av elpåfösare på slakterier har en rad anmälningar som rör misstänkt otillåten användning av elpåfösare i samband med slakt inrapporterats. Efter den senaste anmälningen genomförde även polisen en razzia mot ett slakteri i . Trots polisens razzia har djurplågeriet med elpåfösare fortsatt enligt lokala medier. besiktningsveterinär säger att djuren lider och att slakten borde stoppas, men att det är kommunens statsveterinär som ska fatta beslutet. Statsveterinären däremot tycker att det är besiktningsveterinärens uppgift att få stopp på djurplågeriet. Min fråga till jordbruksminister blir därför: Avser jordbruksministern att vidta några åtgärder för att djurplågerier med otillåten användning av elpåfösare i samband med slakt ska upphöra?
fr · GQ111369 · 2003-09-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:1369 av () till jordbruksminister om biodlingens förutsättningar Biodlingen har betydelse ur olika hänseenden. Förutom honungsproduktionen och pollinering ger biodlingen även indirekt effekt på landsbygdsutvecklingen. Biodlingen är därför värd att värna. Biodlingen i är dock under nedgående. Med anledning av detta gav regeringen i uppdrag att utreda biodlingens förutsättningar och redovisa åtgärder för att öka antalet odlare. I rapporten föreslår jordbruksverket ett antal åtgärder för att stimulera biodlingen. En sådan åtgärd vore enligt verket att införa en skattebefrielse för biodlare med få samhällen. Verket anser dessutom att det behövs en fast finansiering för den diagnos- och försöksverksamhet som SLU bedriver. Detta är viktigt för att uppnå en kontinuerlig diagnos av bisjukdomar med moderna och ändamålsenliga metoder. Enligt verket bör därutöver utbildningen och rekryteringen av antalet biodlare öka samt lagstiftningen förenklas. Regeringen har ännu inte återkommit till med förslag till hur biodlingen och antalet biodlare ska öka. Min fråga till jordbruksminister är: Avser ministern att presentera förslag till hur antalet biodlare ska kunna öka och biodlingens förutsättningar förenklas ?
fr · GQ111370 · 2003-09-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:1370 av () till försvarsminister om utlåning av krigsmateriel Enligt uppgift i medierna har regeringen i hemlighet lånat ut krigsmateriel till , som sedan använts under kriget i . Uppgifterna är högst anmärkningsvärda. Om det är korrekt har regeringen aktivt tillsett att svensk krigsmateriel kommit till användning i en väpnad konflikt, som dessutom är att definiera som ett anfallskrig. I anledning av regeringens förfarande kan man undra ifall densamma har några åtaganden gentemot svensk krigsmaterielindustri. Föreligger överenskommelser om utlåning av materiel i de fall då industrin inte kan leverera när beställaren så önskar eller när akuta behov uppstår hos beställaren? Vidare kan man fråga sig om inte utlåningsförfarandet gynnar på ett otillbörligt vis som inte är förenligt med fria och jämlika konkurrensvillkor. I anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsministern om hon avser att offentliggöra eventuell förekomst av avtal som har tvingat den att låna ut krigsmateriel till ?
fr · GQ111371 · 2003-09-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:1371 av () till finansminister om skatten vid omarronderingar Jag har tidigare, och , frågat statsrådet om han avser att vidtaga åtgärder med anledning av den "röra" och de oklarheter som finns då det gäller skatten på reavinst vid omarronderingar som skett i mitt hemlän . "Röran" har varit total med ett otal besked, om olika skattesatser. Den "kontrolluppgift" som lämnats till markägarna, av statliga myndigheten lantmäteriet, säger att av det realisationsvinstgrundande beloppet ska upptas till beskattning. Då en statlig myndighet sagt detta har skogsägare och markägare i bland annat , Bäsna och Sifferbo självklart trott på detta besked. har dock skattemyndigheten i skickat brev till en rad personer som fått reavinster. ska procentsatsen, enligt skattemyndigheten, vara @ alltså dubbelt så mycket som lantmäteriet sagt. Är det att undra på att det kommer att uppstå problem vid nödvändiga omarronderingar? Avser finansministern att vidta åtgärder för att givna löften om vissa skattesatser ska uppfyllas?
fr · GQ111372 · 2003-09-10 00:00:00 — Fråga 2002/03:1372 av () till statsrådet om försämrad infrastruktur i är en utsatt del av och består till stor del av glesbygd. I en följd av år har landskapet haft minskande arbetstillfällen och befolkningsminskning. För att trenden ska vändas krävs ett blomstrande näringsliv. En förutsättning för det är en god infrastruktur. Den i redan bristfälliga infrastrukturen, med bland annat vägar av undermålig kvalitet, riskerar nu att försämras eftersom tågstoppen i på Göteborg@Oslo-banan, de enda stoppen i , planeras att upphöra trots ett tillräckligt stort resandeunderlag. i hjärtat av har en betydande turistpotential, gymnasium med riksintag och flera större företag dit folk pendlar. Slopande av tågstoppen kommer att försämra möjligheter att hävda sig. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att få till stånd en förbättrad infrastruktur i med möjligheter till ett blomstrande näringsliv?
fr · GQ111373 · 2003-09-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:1373 av () till vice statsminister om problem för sjuksköterskor att få F-skattsedel En sjuksköterska från har fått avslag på sin ansökan om F-skattsedel. motiverade avslaget med att sjuksköterskans arbete inte är tillräckligt självständigt. Länsrätten i har, efter att beslutet överklagades, slagit fast att skattemyndigheten inte gjort fel (en ledamot ansåg dock att F-skattsedel borde beviljas). Nio av tio sjuksköterskor är kvinnor. När skattemyndigheten anser att detta yrke inte är tillräckligt självständigt för att berättiga till F-skattsedel drabbar det därför i huvudsak kvinnor, vilket gör det till en viktig fråga för jämställdhetsministern och för oss andra som vill göra samhället mer jämställt och med fler kvinnor som företagare. Ett av de skäl som länsrätten ansåg talade mot F-skattsedel var att "arbetet till stor del är förutbestämt och att organisationen, liksom hälso- och sjukvårdslagens författningsreglering, innebär en stark begränsning av arbetsinnehållet". F-skattsedel är @ och bör vara @ ett krav för att offentliga uppdragsgivare ska anlita företaget. Prövningen av vem som kan få F-skattsedel bör dock inte göra det särskilt svårt för vissa yrkesgrupper, och självklart bör inte kvinnligt dominerade yrken missgynnas, jämfört med manligt dominerade yrken. Min fråga till jämställdhetsministern är: Avser hon att verka för att strukturer och syn på olika yrkesgruppers arbetsområden som är genusbaserade, och som missgynnar som i detta fall en sjuksköterskas möjlighet till F-skattsedel, motarbetas?
fr · GQ111374 · 2003-09-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:1374 av () till statsrådet om arbetsmiljö vid trafikolycksplatser Den plats på vilken en allvarlig trafikolycka inträffat är i allmänhet en mycket farlig arbetsmiljö. Polisen, räddningspersonalen och de drabbade trafikanterna utsätts ofta för livsfara när de utför sitt arbete. Många bilister bryr sig inte om att sakta ned farten vid olycksplatsen utan kan köra förbi i /h. En möjlighet, som bör övervägas, för att komma till rätta med detta är utformningen av skyltningen vid olycksplatsen. Skylten/tältet/trafikanvisningen "Olycka" borde med automatik innebära sänkt hastighet till max /h. Hastighetsbegränsningen ska gälla mellan skyltsättningarna. På vilket sätt kommer statsrådet att verka för en säkrare arbetsmiljö vid trafikolycksplatser?
fr · GQ111375 · 2003-09-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:1375 av () till näringsminister om planer beträffande verksamhet utomlands släppte 2002 ut mer koldioxid än hela , det mesta från tysk brunkolseldning. rev byn som i Brandenburg beslutade skulle kulturminnesmärkas och bevaras som ett historiskt monument. Horno låg i vägen för brunkolsbrytningen. kommer att riva ännu en liten by i östra , Lacoma för att bryta mer brunkol. Dessutom förstörs ett sjöområde, Hammergraben, med stora naturvärden, med bland annat utter och klockgroda. Vad avser Näringsministern att göra för att statliga ska följa rimliga etiska riktlinjer?
fr · GR111 · 2003-09-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:1 av () till finansminister om tullens kontrollverksamhet Smuggling av narkotika, dopingpreparat, alkohol och cigaretter till har ökat kraftigt. Ett mycket tydligt exempel är de stora mängder Rohypnol som tillbaka väller in över gränser. Tullens beslag har också ökat trots ansträngda resurser. I en kommande utredning Framtidens föreslås enligt uppgift omfattande och drastiska neddragningar av tullens resurser. Enligt tullpersonal innebär förslaget en stor fara för att verksamheten inte kan fullgöras på ett bra sätt och utgör ett hot mot det svenska samhället. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tullens kontrollverksamhet ska kunna fungera tillfredställande ?
fr · GR1110 · 2003-09-18 00:00:00 — Fråga 2003/04:10 av () till utbildningsminister om komvux i Ur informationsmaterial riktat till sökande till komvux i framgår att en övre åldersgräns tillämpas vid intagningen till kommunens vuxenutbildning. I de lagar och förordningar som gäller för vuxenutbildning på nivå i , tycks inte finnas något stöd för inrättandet av åldersgränser. Min fråga till ministern är därför: Avser statsrådet att vidta några åtgärder med anledning av komvux agerande i ?
fr · GR1111 · 2003-09-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:11 av () till finansminister om resurser till sjukvården I allt fler landsting genomförs nu besparingar vilket kommer att leda till längre vårdköer. Kostnaden för detta betalas emellertid av andra än landstingen. Staten betalar i sjukförsäkringen de kostnader som uppstår genom längre sjukskrivningar i väntan på specialistbedömningar och utredningar, alternativt operationer. Kommunen kan få ökade hemtjänstkostnader för äldre boende hemma i väntan på medicinska specialistinsatser. Arbetsgivare får ökade kostnader för den tredje sjuklöneveckan. Dessa ökade kostnader belastar inte sjukvårdshuvudmännens budget. Det ser ut som det man spar med ena handen, ger än mer ökade utgifter hos andra händer. Detta är inhumant och måste vara samhällsekonomiskt olönsamt. Ett sätt att hantera detta är att tillföra sjukvårdshuvudmännen ökade resurser, så man kan leva upp till den vårdgaranti, som är utlovad av socialministern. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att en vårdgaranti ska kunna införas och sjukvårdsköerna kortas?
fr · GR1113 · 2003-09-19 00:00:00 — Fråga 2003/04:13 av () till tf. utrikesminister om läget i Läget i har haft karaktären av inbördeskrig. Situationen har förvärrats , sedan kungen avsatte den demokratiskt valde premiärministern och ersatte honom med den lojale Lokendra . Alla stora partier i landet såg detta som ett brott mot konstitutionen och protesterade. ersattes Chand av Surya , också han kungens man. Det skedde då landet var på väg att stabiliseras. Den maoistiska gerillan deltog i fredssamtal. De fem stora partierna hade enats om hur nyval skulle kunna genomföras. Det största partiet i landet, kommunistiska parti (CPN uml), ser kungens som "ett förräderi mot demokratin". Det folkliga svaret på kungens politik har varit demonstrationer och möten. I huvudstaden hålls militära trupper redo för att kunna sättas in mot demonstranter. De fem största partierna har gått samman i en front för att pressa kungen att återgå till en demokratisk ordning. Fronten organiserat stora demonstrationer. Vid dessa har de militära säkerhetsavspärrningar på olika platser i forcerats. Demonstranterna har mötts av attacker från polis och militär. Närmare två tusen fackliga ledare, kvinnoaktivister och partiföreträdare har arresterats. Folkfronten fortsätter dock med protestmarscherna och säger att man inte kommer att låta sig stoppas av repressionen. Mot bakgrund av den uppkomna situationen vill jag fråga utrikesministern: Vilka initiativ är ministern beredd att vidta för att stärka den demokratiska processen i ?