ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121299 · 2003-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1299 om valfångst de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra isländsk valfångst. Såväl statsministern och utrikesministern som jag själv har framfört syn på behovet av skydd för världens valar. Vi har också tydligt poängterat att vi anser att ensidigt beslutad isländsk valjakt inte är acceptabel utifrån svensk synpunkt och i hög grad motverkar långsiktiga intresse i valfrågan. har liksom alla andra länder inom IWC välkomnat som medlem i organisationen. har och 17 andra länder emotsatt sig den reservation mot valfångstmoratoriet som lagt fram. Jag vill betona att naturligtvis landet inte varit medlem av IWC har haft möjlighet att helt okontrollerat bedriva valfångst. Vi delar syn på behovet av utökat kunskapsunderlag och behovet av ekosystemmodeller för att kunna skapa förvaltningsplaner baserade på ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen. måste särskild hänsyn tas till långvandrande djurbestånd och deras förvaltning måste ske i samförstånd utifrån internationella överenskommelser. Inför årets möte med i meddelade att landet hade för avsikt att skjuta 500 vik-, sej- och fenvalar i vetenskapligt syfte. Efter att ha fått kännedom om detta ordnade jag ett personligt möte med den isländska fiskeministern och framförde att den svenska ståndpunkten är att forskning på val bör bedrivas utan att valar dödas. En majoritet av de deltagande länderna inklusive protesterade kraftigt mot förslaget på mötet. har senare bestämt att påbörja jakten av 38 vikvalar trots kraftfulla protester från många av IWC:s parter. Efter beslutet om jakt har jag protesterat hos ambassadör och genom min statssekreterare framfört bland annat att det aktuella kunskapsbehovet kan tillgodoses genom icke letala forskningsmetoder och genom utnyttjande av tidigare isländsk forskning och genom andra länders pågående undersökningar. Avslutningsvis vill jag säga att jag inte kan acceptera den storskaliga vetenskapliga jakt som bedrivit och som nu ensidigt beslutat om att påbörja. Från svensk sida kommer vi fortsätta att verka för att den vetenskapliga valjakten fasas ut. kommer också att kraftfullt verka inom ramen för den bildade bevarandekommittén inom IWC och fortsätta att driva på arbetet med att utveckla en förvaltningsplan för bevarandet av världens valbestånd.
frs · GQ121300 · 2003-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1300 om brist på studentbostäder har frågat statsrådet om han är beredd att vidta åtgärder för att nu medge skattefrihet för uthyrning av studentrum för att snabbt öka tillgången på bostäder på bostadsmarknaden för studenter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I svar på en likartad fråga från sade jag att det vid skattereform infördes särskilda schablonregler för att skapa enklare regler för beskattning av inkomster vid uthyrning av bostäder och att jag inte hade för avsikt att föreslå någon förändring av dessa regler. Jag har fortfarande samma uppfattning.
frs · GQ121301 · 2003-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1301 om svenskt bistånd till har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder vad gäller och EU:s politik och bistånd till med anledning av situationen för mänskliga rättigheter i landet. Jag håller med om att det finns betydande problem i rörande respekten för de mänskliga rättigheterna. Det finns stora begränsningar i yttrande-, press- och organisationsfrihet och stora brister i rättsväsendet. går det att skönja vissa tecken på att utvecklingen går åt rätt håll, om än långsamt. Individens personliga frihet har vidgats och mer öppenhet har visats av laotiska regeringsföreträdare när det gäller en dialog om mänskliga rättigheter. använder sina långvariga relationer med för att diskutera frågor som demokrati och mänskliga rättigheter med laotiska regeringen. I givarkretsen har en framträdande roll i dialogen om rättighetsfrågor. Som exempel på detta kan nämnas att är det enda land som upprätthåller en informell dialog om mänskliga rättigheter med. Dialogen inleddes och vid det första dialogmötet diskuterades bland annat frågor som rättssäkerhet och framtida ratificering av FN:s konventioner om medborgerliga och politiska rättigheter samt om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. har skrivit under båda , något som man får se som ett försiktigt framsteg. planerar att stödja den plan för ratificering av de båda konventionerna som den laotiska regeringen har arbetat fram. Man beräknar att kunna överlämna underlaget för ratificering till den laotiska nationalförsamlingen . Dialogen kommer att fortsätta . Detta är ett sätt för att aktivt verka för ökad respekt av de mänskliga rättigheterna i . Även inom EU arbetar aktivt för en dialog med . Det kommande givarmötet blir ett tillfälle för EU att ta upp läget för de mänskliga rättigheterna med den laotiska regeringen. I utvecklingssamarbete med är främjandet av de mänskliga rättigheterna en hörnsten. En rad insatser har inletts för att främja stärkandet av respekten för de mänskliga rättigheterna. ger stöd till utvecklingen inom rättssektorn i syfte att främja rättssäkerheten. Ett exempel på insats som kommer att främja den laotiska rättsstatens framväxt är det pågående stödet till reformering av juristutbildningen. Genom stöder även regeringens implementering av konventionen om barnets rättigheter. pågår arbetet med att utarbeta en ny landstrategi för utvecklingssamarbetet med för åren 2004@2008. En given del av denna landstrategiprocess är att göra en bedömning av den fortsatta utvecklingen inom demokrati och mänskliga rättigheter. Slutsatsen av denna bedömning kommer att vara viktig för att avgöra inriktningen och omfattningen av vårt fortsatta bistånd till .
frs · GQ121302 · 2003-08-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1302 om resebidrag för könsstympning har frågat mig om jag genom uppdraget till , eller på något annat sätt, avser att verka för att stoppa myndighetens möjligheter att bevilja resebidrag till annat land när besöket kan misstänkas ha till syfte att könsstympa flickan eller kvinnan. Jag tolkar frågan så, att undrar om jag avser att verka för att stoppa möjligheter att bevilja resebidrag till annat land när besöket kan misstänkas ha till syfte att könsstympa flickan eller kvinnan. Att arbeta med att förebygga att flickor och kvinnor könsstympas anser jag är mycket angeläget. Det är också en fråga som regeringen prioriterar. har möjlighet att ge ekonomiskt bistånd exempelvis för en familjs resa till det forna hemlandet, om det av bedöms vara till gagn för den enskildes utveckling. är i regel mycket restriktiv i sin bedömning av ansökningar om bistånd för utrikes resor. Vid en ansökan om sådant bistånd ska barnets behov utredas och en noggrann bedömning göras. Om det framkommer misstankar om att syftet med resan är att flickan ska könsstympas kan ytterst ett omhändertagande med stöd av lagen om vård av unga (LVU) bli aktuellt. Kvinnlig könsstympning är en mycket komplex fråga och för vårt land en relativt ny företeelse. Därför finns det kontinuerligt behov av kompetenshöjning inom flera samhällsområden vad gäller könsstympning och är ett av dessa. Inom ramen för ett uppdrag till under åren 1998@2001 utarbetade och distribuerade myndigheten ett utbildnings- och informationsmaterial om kvinnlig könsstympning riktat särskilt till skola, socialtjänst samt hälso- och sjukvård. Här beskrivs bland annat ansvar och uppgifter i denna fråga. Regeringen beslutade om en nationell handlingsplan mot kvinnlig könsstympning där de kunskapshöjande aspekterna fortsätter att vara centrala.
frs · GQ121303 · 2003-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1303 om rätten till offentlig försvarare har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att begränsa möjligheten till offentliga försvarare för personer som aktivt och medvetet håller sig undan från att bidra till utredningen av ett misstänkt brott. Möjligheten för en misstänkt att ta till vara sina rättsliga intressen oberoende av sin ekonomiska situation är en grundläggande rättighet i en rättsstat som och tas även upp i bland annat artikel 6 i . Var och en som är misstänkt för ett brott har rätt att biträdas av en försvarare. När någon är skäligen misstänkt för ett brott och har underrättats om brottsmisstanken får domstolen förordna en offentlig försvarare för den misstänkte, om det finns skäl för det. När den misstänkte är frihetsberövad eller misstänks för ett allvarligt brott har domstolen till och med en skyldighet att förordna offentlig försvarare. Även i många andra fall ska offentlig försvarare förordnas, om omständigheterna är sådana att den misstänkte kan anses vara i behov av en offentlig försvarare. Rätten till offentlig försvarare föreligger oavsett hur den misstänkte väljer att agera för sin sak. Det finns ingen skyldighet för den som misstänks för ett brott att aktivt bidra till utredningen av brottet. Enligt grundläggande rättsprinciper är det den misstänkte själv som bestämmer hur han eller hon vill agera med anledning av brottsmisstankar som riktas mot honom eller henne. Rätten till offentlig försvarare kan därför inte vara beroende av att den misstänkte överlämnar sig till polisen eller inställer sig till en rättegång. En lagändring som skulle inskränka rätten till offentlig försvarare för personer som undandrar sig lagföring skulle knappast heller leda till att kostnaderna för staten skulle minska i någon betydande omfattning. Det arbete som den offentlige försvararen utför för en klient som undandrar sig lagföring är i de flesta fall begränsat och därmed inte särskilt kostsamt. Möjligen undantaget vissa kontakter med klienten, torde arbetet i huvudsak vara begränsat till att ta del av förundersökningen. Detta arbete måste försvararen under alla omständigheter utföra . Det är därför mer en fråga om när kostnaderna uppstår snarare än hur stora kostnaderna blir för staten. Även om en offentlig försvarare får ersättning för utfört arbete innan målet avgörs, är det inte säkert att denna kostnad slutligt stannar på staten. Den som döms för brott ska nämligen @ åtminstone till viss del @ betala statens kostnader för den offentlige försvararen. Såväl rättssäkerhetsskäl som avsaknaden av några betydande samhällsekonomiska vinster talar alltså mot en inskränkning av rätten till offentlig försvarare för den som undandrar sig lagföring. I stället för att tala om rättighetsinskränkningar är det enligt min uppfattning bättre att verka för att misstänkta lagförs i största möjliga utsträckning.
frs · GQ121304 · 2003-08-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1304 om tillgång till juridisk hjälp har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förbättra förutsättningarna för medborgarna att få tillgång till juridisk hjälp vid domstol. Den kår av jurister, framför allt advokater, som företräder människor som på ett eller annat sätt är i behov av juridisk hjälp är mycket kompetent. Även om det skulle vara önskvärt att fler av dessa ägnade sig åt så kallad humanjuridik, är antalet advokater och övriga jurister som åtar sig uppdrag som rättshjälpsbiträden, offentliga försvarare eller målsägandebiträden inte på långa vägar så lågt att det äventyrar möjligheten för den som har rätt till ett juridiskt biträde att få ett sådant. Det är givetvis av största betydelse att människor inte av ekonomiska skäl utestängs från möjligheten att ta till vara sina rättsliga intressen. Var och en som är misstänkt för ett brott har därför rätt till en offentlig försvarare om den misstänkte är frihetsberövad, misstänkt för ett allvarligt brott eller av vissa andra orsaker anses vara i behov av försvarare. Den som har drabbats av ett brott har likaså under vissa förutsättningar rätt att företrädas av ett målsägandebiträde. En misstänkt eller ett brottsoffer får alltså alltid ett juridiskt biträde om de i lag angivna förutsättningarna för detta är uppfyllda. I då samhällets resurser är begränsade är det emellertid varken möjligt eller rimligt att ha ett system som innebär att rättshjälp ges när skydd kan utgå på annat sätt. Det allmännas medel bör användas i sådana situationer när annan hjälp inte står till buds. Detta är bakgrunden till att den statliga rättshjälpen i rättshjälpslagen (1996:1619) gjordes subsidiär till rättsskyddet i privata försäkringar. uppdrog regeringen åt att göra en allmän översyn av rättshjälpslagen och föreslå författningsändringar eller andra åtgärder som borde vidtas. I en rapport som överlämnades till regeringen konstaterade att rättshjälpsreformen i allt väsentligt fallit väl ut. Inga ändringar i rättshjälpslagen föreslogs. Däremot föreslogs bland annat att åtgärder skulle vidtas för att förbättra informationen om rättshjälpslagen. förslag och många andra rättshjälpsfrågor behandlas i en promemoria som bereds inom departementet. Som framgår finns det redan goda förutsättningar för medborgarna att erhålla juridisk hjälp. Jag ser därför inget behov av några större förändringar i dessa avseenden. Jag kommer dock att noggrant följa utvecklingen på detta område och överväga sådana åtgärder som kan komma att behövas.
frs · GQ121305 · 2003-08-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1305 om , 1306 om tingsrättsorganisationen och 1307 om utvärdering av omorganisationen av tingsrätterna har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder och i så fall vilka med anledning av avsikt att låta göra en organisationsutredning avseende . Vidare har frågat mig om jag avser att agera i syfte att se till att följer av regeringen fattade beslut vad avser tingsrättsorganisationen och då i synnerhet vikten av rimligt avstånd till en tingsrätt. Slutligen har frågat mig om jag avser att avvakta utvärderingsresultat av senast gjorda organisationsförändringar inom tingsrättsorganisationen innan ytterligare utredningar och förändringar initieras. Frågorna har ställts mot bakgrund av att har fått uppgift om att har för avsikt att hemställa hos att låta utreda hur ska vara organiserad. Inledningsvis kan konstateras att någon hemställan från inte har inkommit. Däremot har underrättat om att verket har för avsikt att göra en organisationsutredning i regionen. En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . Regeringen överlämnade en skrivelse till @ Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen (skr. 2002/03:126). I skrivelsen redogörs för den utvärdering som genomförts av förändringarna i den yttre tingsrättsorganisationen och för planerade förändringar av tingsrättsorganisationen. Jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av planerade utredning av organisationen vid bland annat . Jag utgår från att de mål som regeringen har ställt upp för reformeringen av tingsrättsorganisationen även fortsättningsvis kommer att vara utgångspunkter för utredningar. Med hänsyn till den grundliga utvärdering som gjorts avseende förändringar i tingsrättsorganisationen av såväl som av den av regeringen förordnade särskilde utredaren ser jag inget skäl att nu ta initiativ till någon ytterligare utvärdering.
frs · GQ121306 · 2003-08-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1305 om , 1306 om tingsrättsorganisationen och 1307 om utvärdering av omorganisationen av tingsrätterna har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder och i så fall vilka med anledning av avsikt att låta göra en organisationsutredning avseende . Vidare har frågat mig om jag avser att agera i syfte att se till att följer av regeringen fattade beslut vad avser tingsrättsorganisationen och då i synnerhet vikten av rimligt avstånd till en tingsrätt. Slutligen har frågat mig om jag avser att avvakta utvärderingsresultat av senast gjorda organisationsförändringar inom tingsrättsorganisationen innan ytterligare utredningar och förändringar initieras. Frågorna har ställts mot bakgrund av att har fått uppgift om att har för avsikt att hemställa hos att låta utreda hur ska vara organiserad. Inledningsvis kan konstateras att någon hemställan från inte har inkommit. Däremot har underrättat om att verket har för avsikt att göra en organisationsutredning i regionen. En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . Regeringen överlämnade en skrivelse till @ Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen (skr. 2002/03:126). I skrivelsen redogörs för den utvärdering som genomförts av förändringarna i den yttre tingsrättsorganisationen och för planerade förändringar av tingsrättsorganisationen. Jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av planerade utredning av organisationen vid bland annat . Jag utgår från att de mål som regeringen har ställt upp för reformeringen av tingsrättsorganisationen även fortsättningsvis kommer att vara utgångspunkter för utredningar. Med hänsyn till den grundliga utvärdering som gjorts avseende förändringar i tingsrättsorganisationen av såväl som av den av regeringen förordnade särskilde utredaren ser jag inget skäl att nu ta initiativ till någon ytterligare utvärdering.
frs · GQ121307 · 2003-08-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1305 om , 1306 om tingsrättsorganisationen och 1307 om utvärdering av omorganisationen av tingsrätterna har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder och i så fall vilka med anledning av avsikt att låta göra en organisationsutredning avseende . Vidare har frågat mig om jag avser att agera i syfte att se till att följer av regeringen fattade beslut vad avser tingsrättsorganisationen och då i synnerhet vikten av rimligt avstånd till en tingsrätt. Slutligen har frågat mig om jag avser att avvakta utvärderingsresultat av senast gjorda organisationsförändringar inom tingsrättsorganisationen innan ytterligare utredningar och förändringar initieras. Frågorna har ställts mot bakgrund av att har fått uppgift om att har för avsikt att hemställa hos att låta utreda hur ska vara organiserad. Inledningsvis kan konstateras att någon hemställan från inte har inkommit. Däremot har underrättat om att verket har för avsikt att göra en organisationsutredning i regionen. En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . Regeringen överlämnade en skrivelse till @ Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen (skr. 2002/03:126). I skrivelsen redogörs för den utvärdering som genomförts av förändringarna i den yttre tingsrättsorganisationen och för planerade förändringar av tingsrättsorganisationen. Jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av planerade utredning av organisationen vid bland annat . Jag utgår från att de mål som regeringen har ställt upp för reformeringen av tingsrättsorganisationen även fortsättningsvis kommer att vara utgångspunkter för utredningar. Med hänsyn till den grundliga utvärdering som gjorts avseende förändringar i tingsrättsorganisationen av såväl som av den av regeringen förordnade särskilde utredaren ser jag inget skäl att nu ta initiativ till någon ytterligare utvärdering.
frs · GQ121309 · 2003-08-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1309 om stöd till integrationsprojekt inom folkbildningen har frågat mig hur jag ser på tanken att stödja integrationsprojekt inom folkbildningen för att bredda och fördjupa integrationsarbetet. Folkbildningens och folkrörelsernas stora betydelse för integrationen har lyfts fram och betonats av regeringen på olika sätt och i olika sammanhang. Enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen är syftet med statens stöd bland annat att stärka och utveckla demokratin och skapa engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. En särskilt viktig målgrupp för statens stöd till folkbildningen är personer med utländsk bakgrund. Jag ser mycket positivt på organisationers initiativ till integrationsarbete inom ramen för folkbildningen. beslutar vilka organisationer som ska få statsbidrag. Så länge en verksamhet ligger inom ramen för statsbidragens syften finns goda möjligheter att få bidrag för insatser inom folkbildning som främjar integration. Att införa ett riktat anslag till integrationsprojekt inom folkbildningen är inte aktuellt. Möjligheterna för folkrörelserna att få stöd till integrationsinsatser är inte begränsade till det stöd studieförbunden har för folkbildningen. har vissa medel för integrationsprojekt och inom folkrörelsepolitiken görs också insatser som redskap för att nå integrationspolitiska mål. Ett exempel på en sådan insats är ett samverkansprojekt mellan regeringen, och föreningslivet. Projektet handlar om att finna former för att genom föreningslivet stödja nyanlända invandrares etablering i samhället. Det lokala föreningslivet kan bidra till en tidig kontakt för att stödja språkinlärning och möjligheten att skaffa bekantskaper utifrån gemensamt intresse. Därigenom skapas möjligheter till kontaktytor mellan nyanlända invandrare och föreningar och möten mellan människor, oavsett nationalitet eller etniskt ursprung, främjas under jämlika villkor. Idrotten är en annan del av folkrörelsepolitiken som är viktig för främjandet av integration. Enligt riktlinjerna för stödet till svensk folkrörelseidrott ska den bland annat främja verksamhet som syftar till demokratisk delaktighet och aktivt integrationssträvande.
frs · GQ121310 · 2003-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1310 om antalet högskoleplatser för ungdomar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka andelen ungdomar som börjar studera vid universitet och högskolor. Jag vill inledningsvis säga att jag delar uppfattning att det är viktigt att vidta åtgärder för att öka direktövergången från gymnasieskola till högskola. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare som ska se över och föreslå ändringar i reglerna för tillträde till grundläggande högskoleutbildning. Utgångspunkterna för utredarens arbete är bland annat att öka direktövergången från gymnasieskola till högskola, att minska den så kallade konkurrenskompletteringen och att uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan. I utredarens uppdrag ingår bland annat att lämna förslag till hur fler unga kan antas till grundläggande högskoleutbildning. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . kompletterar många ungdomar sina gymnasiebetyg på komvux innan de påbörjar högskolestudier. Detta är ett problem både för samhället och för den enskilde individen. trädde en ny förordning (2002:1012) om vuxenutbildning i kraft. I den har regeringen skärpt reglerna för hur urvalet ska ske mellan behöriga sökande till komvux. Sökande som avser att konkurrenskomplettera sina betyg ska enligt den nya ordningen prioriteras sist i urvalet. Det är också angeläget att de framtida tillträdesreglerna till högskolan utformas så att incitamenten till konkurrenskomplettering minskar. Min uppfattning är att dessa initiativ från regeringen tillsammans med den mycket kraftiga utbyggnaden av antalet utbildningsplatser i högskolan kommer att leda till en ökad övergång av ungdomar till högskoleutbildningar.