ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11673 · 2003-03-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:673 av () till utrikesminister om och ICC invigdes den nya () i , . ratificerade fördraget till ICC . Men de gjorde då ett förbehåll för krigsförbrytelser . Skälet till det är uppenbart. Bara registrerade 30000 mord, varav 3600 med politisk anknytning. utfördes 548 massakrer, ca 800 människor försvann, 318000 drevs bort från sina hemtrakter och 2700 personer kidnappades. FN:s komissionär för de mänskliga rättigheterna lämnade en rapport om . I rapporten stod det att antalen kränkningar av rätten till liv, selektiva mord och kidnappningar har ökat markant. Efter valet av president har det politiska klimatet hårdnat än mer. Det är givet att det finns personer med när koppling till Uribe som skulle riskerar att sändas till . Det finns inga uppgifter som tyder på att colombianerna ändrat position . Min fråga till utrikesministern är: Hur avser ministern att agera för att öka trycket på så att landet fullt ut, utan förbehåll, accepterar villkoren uppsatta i fördraget?
fr · GQ11674 · 2003-03-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:674 av () till näringsminister om elbolagens preliminära räkningar har presenterat ett förslag om att alla elkonsumenter ska få minst avläsning av elmätarna, vilket bland annat innebär ett avskaffande av preliminärdebiteringen och är en viktig förutsättning för elbesparing. Förslaget är att de nya reglerna ska träda i kraft för alla som förbrukar minst 8000 kWh/år, medan övriga elanvändare ska omfattas av reformen . Enligt vad jag erfar avser regeringen, och Vänstern att presentera en proposition i enlighet med förslag, med undantag för att hela reformen får ett slutdatum , det vill säga utan "mellanstation" för de större förbrukarna . Med tanke på att elmätarinstallationer lämpligen sker regionvis och inte efter förbrukarkategori så kan jag se poängen med detta avsteg från förslag. Nätbolagen är dock monopolister och behöver klara incitament för att genomföra förändringar. Det finns därför en uppenbar risk att nätbolagen, med regeringens kommande förslag, inte fattar nödvändiga investeringsbeslut och därför kraftigt försenar införandet av reformen. Jag vill fråga näringsministern: Vad avser näringsministern att vidta för åtgärder för att kontinuerligt kontrollera att elnätbolagen inte försenar införandet av den nya reformen om mätaravläsningar hos alla elanvändare?
fr · GQ11675 · 2003-03-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:675 av () till justitieminister om spel Det finns nog med spelmöjligheter för den som vill spela. Att spela är ett gammalt kulturellt beteende och visst är det bättre att ger tillbaka spelinkomster till staten än att spelinkomster går ned i fickan på internationella kapitalägare. Men jag har starkt ifrågasatt öppnandet av ett statligt kasino i . Ökade spelmöjligheter ökar antalet spelare, visar bland annat forskning från . Just enarmade banditer, typ , lockar unga män till spelberoende. Spelskulder är alltid brottsalstrande anser . När denna spelform nu exponeras på statligt kasino med statliga medel vore det rimligt om även medel ges till dem som har att ta hand om spelandets avigsidor. Avser ministern att verka för att polisen får öronmärkta pengar för att möta väntad kriminell "kringverksamhet" kring statligt kasino?
fr · GQ11676 · 2003-03-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:676 av () till statsrådet om 3G-master har beslutat om en mycket ambitiös utbyggnad av tredje generationens mobiltelefonisystem. Praktiskt taget hela landet ska få tillgång till 3G-nätet. Trots de problem som branschen har är bedömningen att detta är en viktig och framtidsinriktad investering på lång sikt. Utbyggnadsplanerna har dock gett upphov till en omfattande kritik och oro som måste tas på största allvar. Många oroar sig för effekterna av elektromagnetisk strålning. Det finns också en oro för att masterna placeras utan hänsyn till att boendemiljö och landskapsbild förfulas. I en debattartikel jämfördes med de hårda krav som i det avseendet ställs vid etableringen av vindkraft. Jag delar uppfattningen att lika hårda krav självklart ska ställas när det gäller 3G-nätet. Placeringen av måste noga övervägas liksom till exempel möjligheterna att genom samverkan nedbringa antalet . Jag vill fråga statsrådet vilka ytterligare åtgärder hon är beredd att vidta för att etableringen av 3G-nätet ska ske på ett för miljö och hälsa så skonsamt sätt som möjligt.
fr · GQ11677 · 2003-03-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:677 av () till justitieminister om vårdnaden om barn för pedofildömd har man kunnat läsa i pressen att en pedofildömd man (dömd för sexuellt ofredande av sin styvdotter) av såväl tingsrätt som hovrätt tilldömts vårdnaden om sin biologiske son. Mamman har inte medverkat i umgänget mellan far och son och har därför fråntagits vårdnaden som i stället tilldömts fadern. Hennes skäl att inte medverka är att pappan har dömts för sexuella övergrep på en dotter till kvinnan. Hos gjordes en utredning . Bedömningen i den var att pojken "behöver skyddas i så stor omfattning som möjligt hos pappa. Detta utifrån att fadern tidigare begått sexualbrott mot barn". Värt att notera är att i domen som fastställdes av hovrätten kallas de sexuella övergreppen mot styvdottern för "händelserna", och domstolarna anser att pappan är mer lämplig som vårdnadshavare än mamman, som anklagas för att ha saboterat sonens rätt till kontakt med sin far. har vi en strängare lag om pedofili inom barnomsorg och skola (sökande till tjänster där får inte vara dömda för sexuella övergrepp), men i klar strid mot det synsättet, tilldöms en sådan person den fulla vårdnaden av sitt barn. Avser justitieministern att vidta åtgärder för att säkerställa att dömda pedofiler inte tilldöms vårdnaden av barn?
fr · GQ11678 · 2003-03-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:678 av () till statsrådet om bildkonstnärer Regeringens omsorg om konstnärerna visades då en kartläggning över konstnärernas trygghetssystem SOU 2003:21 lades fram. Ett framsynt arbete som ökar kunskapen om konstnärernas särställning och utsatta situation. I kartläggningen lyftes kulturarbetsförmedlingen, AF kultur, fram som ett föredöme med sitt konstnärsfackliga inflytande via kulturarbetardelegationen och de regionala samrådsgrupperna inom AMS. AF kultur ska enligt riksdagsbeslut ta särskilda hänsyn till konstnärernas yrkesspecifika villkor och den arbetsförmedlande verksamheten ska anpassas till de förutsättningar som finns på området. frångår man detta. AF kultur presenterar nu en ny rikstäckande organisation som väcker stor oro framför allt hos bildkonstnärerna. KRO som är uppskattar att ca 1700 bildkonstnärer kommer att drabbas mycket negativt av den nya organisationen. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att inte bildkonstnärerna ska drabbas av AF kulturs organisationsförändring?
fr · GQ11679 · 2003-03-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:679 av (m) till socialminister om tillgången till specialistkompetenta reumatologer har lagt fram ett förslag om ny struktur för de medicinska specialiteterna. Enligt förslaget skulle en av flera konsekvenser bli att till exempel reumatologin blir en gren inom invärtesmedicinen men, såvitt framgått, utan den tidigare ställningen som egen specialitet. Det är möjligt att den föreslagna nya strukturen för de medicinska specialiteterna är den från utbildnings- och forskningssynpunkt mest adekvata och gynnsamma. Dock återstår i så fall att lugna ca 1 miljon reumatiker i vårt land om att till exempel forskningen i och kring reumatologiska sjukdomar och utbildningen av kompetenta reumatologer inte riskerar att klinga av till följd av den föreslagna nyordningen. Eftersom sjukdomspanoramat spänner över ett 80-tal olika diagnoser, varierar mycket i svårighetsgrader och de direkta orsakssambanden ännu inte är blottlagda krävs ännu mycken forskning kring ämnet, vilket i sin tur förutsätter specialisering och fokusering. Rätt diagnos gäller i högsta grad även i dessa sammanhang. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att trygga tillgången till specialistkompetenta reumatologer?
fr · GQ11680 · 2003-03-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:680 av () till socialminister om bemötande av gravida kvinnor Samhällets syn på kvinnors hälsa visar sig på många sätt. Ett negativt exempel är att gravida kvinnor uttröttade till kropp och själ har svårt att bli sjukskrivna, i stället uppmanas kvinnorna att fortsätta arbeta. Att vara gravid är ingen sjukdom får kvinnor ofta höra när kvinnorna av sin graviditet kan känna behov av ledighet från förvärvsarbete. Många gravida kvinnor påpekar svårigheterna att bli sjukskrivna, de möts i stället av attityden att det är ingen sjukdom att vara gravid. Men kvinnor som varit gravida vet att av graviditeten kan bara tröttheten i sig vara förlamande, att i det läget tvinga kvinnorna att fortsätta jobba underlättar inte inför det väntande förlossningsarbetet som är en stor ansträngning både känslomässigt och fysiskt. För de gravida kvinnor som känner trötthet och inte blir sjukskrivna så innebär nuvarande regler att deras föräldraledighet förkortas på grund av deras hälsa med lagens hjälp. Det tycks vara upp till kvinnan själv att ta de ekonomiska konsekvenserna om hon inte orkar arbeta när hon är höggravid, ett sista alternativ är att dagarna före beräknad förlossning ta ut föräldraledigheten. Det kan inte vara rätt att hälsan ska avgöra hur många dagar den blivande mamman ska få tillsammans med barnet. Jag vill med anledning av det ovan anförda ställa följande fråga: Vilka åtgärder kommer socialministern att vidta för att göra det möjligt för gravida kvinnor att värna om sin hälsa inför förlossningen exempelvis genom att även trötthet i kombination med graviditet kan utgöra skäl för sjukskrivning?
fr · GQ11681 · 2003-03-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:681 av () till statsrådet om valdeltagande bland arbetssökande I en undersökning från stad efter kommunfullmäktigevalet konstateras att arbetslöshet är den faktor som enskilt väger tyngst för personer som inte utnyttjar sin rösträtt. Demokratin är beroende av valdeltagande och att människor finner det meningsfullt att rösta. Det är oerhört alarmerande när det visar sig att de som saknar arbete och därmed står utanför arbetsmarknaden och i någon mån även samhällets övriga trygghet och gemenskap väljer att också ställa sig utanför demokratin. Det bådar inte gott för framtiden. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att främja valdeltagande också bland personer utanför den ordinarie arbetsmarkanden?
fr · GQ11682 · 2003-03-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:682 av () till jordbruksminister om förtroendet för svensk fisknäring Det har kommit fram uppgifter i medierna om att det fuskas inom livsmedelsbranschen med bland annat ursprungsmärkningen av fisk. Bland annat handlar det om torsk fångad i som märks som fångad i . Eftersom många konsumenter i inte vill köpa östersjötorsk finns det ett mervärde i att felmärka torsken. Torsk från ger högre vinst. Inblandade aktörer skyller på enstaka misstag och "mänskliga faktorn". Det märkliga är att någon felmärkning åt andra hållet inte verkar förekomma @ att atlanttorsk blir märkt som östersjötorsk. Detta stärker misstanken om att det föreligger ett medvetet fusk. Det är synnerligen allvarligt att det fuskas med internationell märkning av fisk @ särskilt med tanke på den ytterst allvarliga situation som torskbestånden befinner sig i, i samtliga svenska havsområden. Konsumenterna visar sin vilja genom att bojkotta torsk som kommer från utrotningshotade bestånd. Konsumentreaktionen har varit ovanligt stark @ försäljningen av torsk från har minskat med . Skrupelfria fiskaktörer utnyttjar denna sunda konsumentreaktion. Detta gör att förtroendet för märkningen och samhällets kontroll sjunker. Att förtroendet för branschen också sjunker är självklart. Allt detta gör att det finns risk för minskad konsumtion av fisk vilket är beklagligt av många skäl @ inte minst hälsoskäl. Jag förutsätter att detta uppfattas som synnerligen allvarligt även av ministern eftersom ministern är ansvarigt för både konsumentfrågor och fiskenäringen. Jag vill därför fråga jordbruksminister : Vad avser ministern att göra för att återställa förtroendet för svensk fisknäring?
fr · GQ11683 · 2003-03-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:683 av () till justitieminister om lagreglering av den personliga integriteten Nära nog diskuteras frågor om den personliga integriteten. Det kan handla om telefonavlyssning, smygfilmning, hantering av personuppgifter och mycket annat. har vi moderater framfört krav på lagreglering av den personliga integriteten. Vi menar att det föreligger ett stort behov av en omfattande analys av grunderna för integritetsskyddets framtida utfomning i syfte att ta fram en allmän teknikoberoende integritetslagstiftning. En central fråga i detta sammanhang är hur skyddet för den personliga integriteten ska utformas, utan att begränsa medborgarnas yttrandefrihet och deras insyn i myndigheternas verksamhet och ge betryggande vägledning för det framtida bruket av personuppgifter. Regeringen har av och till lovat att tillsätta en utredning. utfärdade regeringen ett löfte i samband med ett betänkande i att tillsätta en utredning - "ett regeringsbeslut är att vänta ". har det som sagt gått ! Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att uppfylla löftet och tillsätta utredningen?
fr · GQ11684 · 2003-03-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:684 av (m) till försvarsminister om motköpspolicyn Motköp, så kallad offset, har varit villkorsinslag vid större affärer på den civila sidan mellan företag i olika länder. Även när det gäller affärer med försvarsmateriel har offset @ som allt oftare rymmer både en militär och en civil sida @ i allt högre grad efterhand kommit att krävas. En viss tröghet i anpassningen till sådana affärsvillkor har dock kunnat förmärkas. Här är givetvis samspelet mellan Försvarsdepartementet, Militära Högkvarteret, och (försvars)industrierna och -företagen avgörande för resultatet. Kvalitativt starka offsetpaket ger goda in- och utgångsvärden för en lyckad affär som sådan och för de inblandade företagen och länderna. gäller en ny motköpspolicy vid större försvarsmaterielaffärer. Det är därvid av vikt att attityder, medvetenhet och inställningarna till denna policy också får genomslag och acceptans från alla berörda samverkanspartner inom industri- och försvarssektorn. () intar i detta sammanhang en nyckelroll, i viss mån utsatt och sårbar. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att implementeringen av motköpspolicyn får sin avsedda och mest optimala verkan bland annat inom FMV?
fr · GQ11685 · 2003-03-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:685 av (m) till försvarsminister om nätverksbaserat försvar Motköp har inte sällan stor betydelse även för forsknings- och utvecklingssamarbete inom olika områden, vilket för ett litet land som vårt är viktigt om vi ska ha en rimlig möjlighet att bevara, förädla och nyskapa kompetens inom en del av dessa områden. Här krävs nog en fördjupad dialog mellan Försvars-, Närings- respektive Utbildningsdepartementen för att @ tillsammans med berörda universitet, högskolor och företag @ staka ut en strategisk syn på de framtida forsknings- och utvecklingsbehoven inom till exempel aerodynamik, rymden med flera områden ur såväl civil som militär synvinkel. Ett nätverksbaserat försvar, till exempel, ställer nya och annorlunda krav på integrerade och samverkande system. Vilka initiativ avser försvarsministern att vidta för att genom en behovsanalys med berörda parter och aktörer åstadkomma en strategisk samsyn rörande de framtida forsknings- och utvecklingsbehoven för till exempel ett nätverksbaserat försvar?
fr · GQ11686 · 2003-03-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:686 av () till statsrådet om störningarna i X2000-trafiken Medan SJ reparerar ett stort antal av sina X2000-tåg så används långsammare ersättningståg och bussar. har uppmärksammat att SJ varken justerat ankomsttider på biljetterna eller utropen i högtalarna. Inte heller biljettpriset har ändrats trots att resan blir längre. Resenären kan visserligen få pengar tillbaka men då måste han eller hon kontakta SJ själv. Självklart är det angeläget att nödvändiga reparationer utförs. Det är dock anmärkningsvärt att detta inte gjorts kontinuerligt för att undvika att utsätta tågtrafiken för kraftiga störningar. En fungerande infrastruktur är väsentligt för ett dynamiskt näringsliv och tåg är ett utmärkt och miljövänligt transportmedel. En sträcka som drabbats är Stockholm@Borås och omvänt. Många boråsare och andra sjuhäradsbor har utnyttjat det tidiga tåget för att kunna hinna upp till ett möte utan att behöva åka kvällen före. Avgångstiden är densamma men första sträckan är ersatt med buss. Detta innebär att ankomsttiden till blir , vilket i sin tur gör att många inte hinner till sina sammankomster. Alternativet blir att flyga vilket medför merkostnader för privatpersoner, företag och organisationer. Det är oansvarigt av SJ, ett bolag direkt underställd svenska staten, att med kort varsel förändra avgångarna och helt oacceptabelt att detta görs utan erforderliga informationsinsatser, vilket påvisat. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att SJ fullföljer sina förpliktelser och åtaganden mot resenärerna?
fr · GQ11687 · 2003-03-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:687 av () till statsrådet om asylsökande barn Enligt har 217 asylsökande ungdomar avvikit från . Ekots granskning visar att den stora andelen av dem som försvinner åker hem eller söker asyl i ett annat land. Ensamma barn som lämnas utan myndigheters tillsyn utsätts för faror av olika slag och kommer med största sannolikhet att fara illa. Osäkerheten om vad som händer dessa barn är stor och det är därför viktigt att kartlägga och undersöka varför barnen försvinner och vad som händer med dem. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta i syfte att kartlägga omständigheterna kring försvinnandet av de asylsökande barnen.
fr · GQ11688 · 2003-03-18 00:00:00 — Fråga 2002/03:688 av () till justitieminister om översyn av namnlagen tillkännagav att en allmän översyn borde göras av namnlagen (bet. 2000/01:LU11). I denna översyn, vars närmare former det fick ankomma på regeringen att bestämma, ska det enligt mening undersökas om de avvägningar som gjordes i samband med namnlagens tillkomst mellan det allmännas intresse av namnstabilitet och enskildas önskemål att fritt välja namn fortfarande kan anses bärkraftiga. Trots att förflutit sedan tillkännagivandet har någon översyn inte påbörjats. Regeringen har tillkännagivit att den förordningsvägen vill göra det möjligt att anta namn enligt isländskt namnskick. Denna lösning av ett avgränsat problem är i och för sig välkommen, men befriar inte regeringen från ansvaret att genomföra en mer heltäckande översyn. Jag vill därför fråga justitieministern: Avser ministern att verka för att den av beställda översynen av namnlagen genomförs?
fr · GQ11689 · 2003-03-18 00:00:00 — Fråga 2002/03:689 av () till justitieminister om bostadssituationen för frigivna från fängelserna För strafftider upp gäller enligt beslut från Regeringsrätten (RÅ83 2:79) att de sociala myndigheterna ska betala den löpande hyran, givet att klienten i övrigt uppfyller kraven för erhållande av socialbidrag. När fängelsetiden överstiger infinner sig dock problemet att de sociala myndigheterna inte betalar kostnaderna för bostad, vilket gör att många när de friges saknar bostad. Social instabilitet i form av bostadslöshet och arbetslöshet är här faktorer som inverkar negativt i rehabiliteringsprocessen. För att underlätta och i vissa fall över huvud taget möjliggöra rehabilitering av kriminella efter avtjänat fängelsestraff bör en del lagändringar övervägas. Det vore av stor vikt att de frigivna även vid lite längre strafftider kunde få behålla sin bostad. Kontaktpersoner på anstalterna är en åtgärd som är väl värd att ta på allvar. En eller ett par socialsekreterare på varje kriminalvårdsanstalt (beroende på anstaltens storlek) skulle troligen spara in en hel del arbete åt kommunerna. Den främsta vinsten måste dock vara underlättandet av rehabilitering och att kraftfullt minska drivkrafterna för återfall i nya brott. Förbättrad samordning skulle minska lidandet som tyvärr är alltför vanligt återkommande när människor friges från fängelserna. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att förbättra rehabiliteringen och därmed förbättra situationen för de som friges från fängelserna?
fr · GQ11690 · 2003-03-18 00:00:00 — Fråga 2002/03:690 av () till statsrådet om bidrag till fattigdomsbekämpning sluter helhjärtat upp bakom FN:s millenniemål, som bland annat går ut på att andelen människor som lever på (absolut fattigdom) ska vara halverad 2015, jämfört med situationen 1990. I regeringens regleringsbrev till Sida för framgår att "Sida skall bidra med underlag till det internationella samfundets redovisning av resultat mot millennieutvecklingsmålen". Enligt en rapport från resulterade ett bistånd på i att 105000 personer permanent tog sig ur absolut fattigdom. 1997/98 hade biståndets effekt nästan tredubblats, så att 284000 människor permanent tog sig ur absolut fattigdom för samma summa bistånd. uppger att motsvarande effekt av bankens eget biståndsprogram var att 434000 personer permanent tog sig ur absolut fattigdom. Det borde vara möjligt att också beräkna det svenska biståndets effekt för att minska antalet personer som lever i absolut fattigdom. modell skulle kunna utgöra ett underlag, men kanske finns det också andra metoder för att mäta i hur stor utsträckning det svenska biståndet bidrar till att minska antalet människor som lever i absolut fattigdom. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att regeringen ska kunna redovisa i hur stor utsträckning det svenska biståndet minskar antalet människor som lever i absolut fattigdom?
fr · GQ11691 · 2003-03-18 00:00:00 — Fråga 2002/03:691 av () till miljöminister om bekämpning av stickmyggor i och Nedre har ansökt om dispens att vid behov få flygbekämpa stickmyggor inom områden vid , och , , totalt under åren 2003@2007. Bakgrunden är att mygg förekommer i sådana mängder att de utgör ett sanitärt problem. Tiotusen (10000) permanent bosatta samt flera större turistanläggningar finns inom det älvnära området. De mängder i vilka mygg kan förekomma inom Nedre är de högsta som uppmätts i och bland de högsta i världen enligt Kemikalieinspektionen. Erfarenhet från främst och talar för att det går att utföra effektiv bekämpning av mygg med BTI utan att påverka människors hälsa eller att större negativa effekter på miljön uppstår. råder stor osäkerhet vad gäller finansieringen av bekämpningen av stickmyggor inom området. Staten har inte uttalat om de avser att medfinansiera projektet ytterligare. Att projektet är av riksintresse torde det inte råda några tvivel om. Bland annat finns Natura2000-område och Ramsarobjekt, dessutom har beviljat medel för ett naturrum i . Då den exceptionella ansamlingen av mygg inom området torde kräva långsiktig forskning för att dels klarlägga omfattningen av årlig bekämpning dels effekterna av denna måste finansieringen klarläggas så att projektet kan övergå till fullskalig permanent bekämpning med BTI under vetenskapligt kontrollerade former. Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att långsiktigt skydda befolkningen inom Nedre från stickmyggsangrepp?
fr · GQ11692 · 2003-03-18 00:00:00 — Fråga 2002/03:692 av () till försvarsminister om baseringsmöjligheter för fartygsförband i fattade beslut om försvarets verksamhet och lokalisering 2000. Där fastslogs att det var angeläget att man möjliggjorde basering av kvalificerade fartygsförband i minst . Den befintliga militära hamnen är belägen inom området för garnison. Försvarsmakten har till sagt upp gällande hamnavtal. Detta innebär att de kvalificerade fartygsförband som ska kunna baseras i kan det. Det strider enligt min uppfattning mot det av fattade försvarsbeslutet . Av samma skäl som ÖB:s begäran om nedläggning av helikopterbataljon avslogs, bör frågan om baseringsmöjligheter för kvalificerade fartygsförband i hänskjutas till nästa försvarsbeslut. Min fråga till försvarsministern lyder därför som följer: Avser försvarsministern att vidta åtgärder så att frågan om baseringsmöjligheter för fartygsförband i behandlas i sitt sammanhang i försvarsbeslutet ?