ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121367 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1367 om livsmedelstillsyn har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att livsmedelstillsynen ska vara likvärdig i hela landet och komma upp till en anständig nivå. Jag håller med om att det är viktigt att vi har en god och likvärdig livsmedelstillsyn i hela landet. Minst lika viktigt är det att företagen tar sitt lagstadgade ansvar för att tillverkningsprocesser och kontroll av dessa ger en slutprodukt som är av god hygienisk kvalitet. Dessa båda delar måste fungera för att konsumenterna ska kunna känna sig övertygade om att de livsmedel de konsumerar är säkra. har rätt i att inspektionsfrekvensen, sett över hela landet, har gått ned. Frekvensen av tillsynsbesöken varierar dock kraftigt mellan olika kommuner. Vissa kommuner besöker sina livsmedelsföretag , andra betydligt mera sällan. I framför allt de senare kommunerna finns det troligen utrymme för förbättringar. Jag håller med om att det är befogat att vidta åtgärder för att underlätta för de små kommunerna att utföra sin tillsyn. Detta kan ske genom till exempel ökad möjlighet till samverkan, men också genom förbättrat stöd och rådgivning till kommunerna i deras tillsynsarbete. På arbetar vi med ett förslag till nya direktiv för hur livsmedelstillsynen ska bedrivas i landet. Vårt syfte med detta förslag är att förbättra kvaliteten såväl som likvärdigheten i tillsynen. Förslaget planeras att presenteras i en departementsskrivelse.
frs · GQ121368 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1368 om användning av elpåfösare på slakterier har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att djurplågerier med otillåten användning av elpåfösare i samband med slakt ska upphöra. I djurskyddslagen (1988:534) finns bestämmelser om att när djur förs till slakt och när de slaktas ska de behandlas väl och skyddas mot onödigt obehag och lidande. I djurskyddsförordningen (1988:539) finns angivet att utrustning eller anordning som ger djur en elektrisk stöt i avsikt att styra deras beteende inte får användas. Vidare gäller att om ett djur utsätts eller kan antas bli utsatt för onödigt lidande på slakteri, ska besiktningsveterinären förbjuda slakt, besluta om omedelbar avlivning av djuret eller vidta andra åtgärder som krävs från djurskyddssynpunkt. har bemyndigats att föreskriva om undantag när det gäller bland annat elektriska pådrivare. Enligt föreskrifter (SJVFS 2003:43) får elektriska pådrivare endast användas i undantagsfall och då endast i fråga om svin och nötkreatur och endast mot djurets bakdelsmuskulatur. Endast enstaka impulser av högst en sekunds varaktighet får ges och stiften måste vara avrundade. Avsikten är att elektriska pådrivare inte alls ska behöva användas . Den lokala djurskyddstillsynen omfattar även tillsyn på slakterier. Det är kommunens miljö- och hälsoskyddsnämnd som har det lokala tillsynsansvaret. Jag förutsätter att besiktningsveterinärer och den lokala tillsynsmyndigheten agerar enligt de gällande reglerna.
frs · GQ121369 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1369 om biodlingens förutsättningar har frågat mig om jag avser att presentera hur antalet biodlare ska kunna öka och biodlingens förutsättningar förenklas. Jag vill börja med att informera om att stödet till binäringen ökat kraftigt. Biodlingen är, vilket konstaterats i många sammanhang, en viktig näring både med avseende på produktionen av honung och för pollineringen av växter. Även biodlingens betydelse för landskapsutvecklingen och för tillskapande av ett långsiktigt och ekonomiskt bärkraftigt jordbruk har betonats. Det finns inom ramen för EU ett program utarbetat i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1221/97/EG och som på olika sätt stött biodlingen inom gemenskapen. De nationella programmen som utgör grunden för stödet sammanställs av respektive medlemsstat i taget och medfinansieras av EU . Medlen inom programmet stöder åtgärder och projekt som genomförs av biodlarorganisationer, forskare samt . omprövar fortlöpande programmets innehåll i samråd med företrädare från binäringen och forskarsamhället. Situationen för biodlingen har förbättrats. Under större delen av konstaterades det mycket riktigt en minskning av antalet biodlare i . Denna negativa trend verkar nu har brutits. Enligt och biodlarorganisationernas statistik har antalet bisamhällen på ökat från drygt 110000 till 145000 . Denna ökning gjorde det möjligt för att utöka ramen för det nationella programmet med början med totalt 800000kr. Biodlarorganisationerna får i det sammanhanget bland annat mer medel till att fortsätta arbetet med rekryterings- och utvecklingsverksamhet. Jag följer aktivt utvecklingen beträffande biodlingen men ser inte skäl att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GQ121370 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1370 om utlåning av krigsmateriel har frågat mig om jag avser att offentliggöra eventuell förekomst av avtal som har tvingat den att låna ut krigsmateriel till . är ett av sex länder som undertecknat ramavtalet, , om åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska försvarsindustrin. Avtalet, som är offentligt och redovisas bland annat i nedannämnda proposition, syftar bland annat till att ge förutsättningar för den av industrin redan inledda omstrukturering som är nödvändig av ekonomiska skäl. Avtalet syftar också till att bidra till att säkra tillförseln av försvarsmateriel och försvarsmaterieltjänster för parterna. är en av parterna till ramavtalet. Avtalet ratificerades av efter behandling av regeringens proposition 2000/01:49. En både industriellt och säkerhetspolitiskt central förutsättning för att länder ska ge upp produktion är att de kan lita på att få nödvändig försvarsmateriel från övriga parter i händelse av kris eller krig. Därför finns i ramavtalet två artiklar som avser leveranssäkerhet av försvarsmateriel länderna emellan. Dessa artiklar åberopades inte av britterna i aktuellt ärende, men naturligtvis kan sägas att ramavtalets anda gäller. är godkänt land för svensk export av försvarsmateriel. Vidare har våra länder ett långvarigt och förtroendefullt försvarsmaterielsamarbete på bilateral basis. Bakgrunden till utlåningen var följande. Den brittiska förfrågan skedde inom ramen för en redan beställd och av () godkänd försäljning av nya radarsystem från , och ställdes till företaget som i sin tur frågade om utlåning kunde ske. Försvarsmakten har i uppdrag att medverka i exportstödjande verksamhet, vilket i vissa fall även innebär utlåning av materiel ur egna förråd @ i den mån detta kan ske utan men för den operativa förmågan. Försvarsmaktens bedömning i detta fall var att den aktuella radarutrustningen kunde lånas ut till företaget för vidare utlåning till . ISP har enligt krigsmateriellagstiftningen att pröva utförsel i varje enskilt ärende. I prövningen ingår även värdering av mottagarlandet. Utförseln av radarsystemen till godkändes av myndigheten.
frs · GQ121372 · 2003-09-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1372 om försämrad infrastruktur i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få till stånd en förbättrad infrastruktur i med möjligheter till ett blomstrande näringsliv. Regeringen föreslog i propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt transportsystem (prop. 2001/02:20) att uppgiften att bevara och säkerställa befintlig infrastruktur ska prioriteras. För drift och underhåll av statliga vägar 2004@2015 föreslogs , vilket innebär en klar ambitionshöjning som gör att vi säkerställer en rimlig vägstandard för invånarna i alla delar av landet. För investeringar på det nationella stamvägnätet föreslogs en planeringsram på , för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion en planeringsram på och för den regionala transportinfrastrukturen en planeringsram på . andel av den sistnämnda ramen är preliminärt , enligt regeringens beslut . , och länen redovisade sina förslag till långsiktsplaner för transportinfrastrukturen. Regeringens uppgift nu är att granska och utvärdera förslagen för att därefter fastställa de nationella planerna och besluta om definitiva ramar till länsplanerna. Utgångspunkt för regeringens granskning är de transportpolitiska målen. Jag har för avsikt att under beredningsprocessen i ha en dialog med regionala intressenter kring väg- och järnvägsutbyggnader. som de självklart ska bejaka sina speciella länsintressen måste vi också kunna höja blicken och se hur pengarna bäst satsas för att utveckla i sin helhet. Jag både tror och hoppas att vi kommer att nå enighet kring det synsättet. tar också upp frågan om tågstopp i . SJ AB:s trafik på är en del av den interregionala persontrafiken på stomnätet. I enlighet med de transportpolitiska besluten bedriver denna trafik på kommersiella grunder. I detta ligger att självständigt, med utgångspunkt i affärsmässiga bedömningar, avgör vilken trafik som ska bedrivas. Staten har dock självfallet ett ansvar för en tillfredsställande interregional persontransportförsörjning. Detta sker bland annat genom Rikstrafiken som har till uppgift att samordna och utveckla den interregionala persontrafiken. I Rikstrafikens uppgifter ingår också att upphandla interregional persontrafik som är företagsekonomiskt olönsam men transportpolitiskt motiverad.
frs · GQ121373 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1373 om problem för sjuksköterskor att få F-skattsedel har frågat vice statsminister om hon avser att verka för att strukturer och syn på olika yrkesgruppers arbetsområden som är genusbaserade och som missgynnar en sjuksköterskas möjligheter att få F-skattsedel motverkas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan har ställts mot bakgrund av en dom i Länsrätten i där en sjuksköterska vägrades F-skattsedel och av att nio av tio sjuksköterskor uppges vara kvinnor. Inledningsvis vill jag påminna om att jag är förhindrad att kommentera enskilda fall. Vad sedan gäller F-skattetilldelning till kvinnor så är det självklart så att reglerna om F-skatt ska tillämpas lika för såväl kvinnor som män. Jag har inte heller några indikationer på att detta inte sker. Alla som ansöker om F-skattsedel och som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet ska tilldelas en sådan såvida det inte finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas. Begreppet näringsverksamhet definieras i 13kap. 1§ inkomstskattelagen (1999:1229) som en verksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Det finns således inget hinder i nuvarande lagstiftning för sjuksköterskor att få en F-skattsedel. En förutsättning är naturligtvis att den verksamhet som de bedriver ska anses som näringsverksamhet enligt definitionen i inkomstskattelagen. Det är inte möjligt att i generella termer avgöra om vissa yrkeskategorier bedriver näringsverksamhet eller inte. I stället måste varje enskilt fall bedömas för sig. Vanligen är det, när det inte finns skatteskulder eller dylika hinder, verksamhetens självständighet som brister när skattemyndigheten avslår en ansökan om F-skattsedel. Det är en fråga för rättstillämpningen att närmare precisera när en verksamhet ska anses självständigt bedriven och alltså kunna vara näringsverksamhet. Jag avser inte att vidta några åtgärder för att ändra reglerna om utfärdande av F-skattsedel.
frs · GQ121374 · 2003-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1374 om arbetsmiljö vid trafikolycksplatser har frågat mig på vilket sätt jag kommer att verka för en säkrare arbetsmiljö vid trafikolycksplatser. nämner särskilt problemet med höga hastigheter vid trafikolycksplatser och behovet av att skylta för sänkt hastighet. Ett förslag som framförs i frågan är att koppla en hastighetsgräns om till trafikanvisningen "olycka". Enligt gällande bestämmelser ska föraren hålla en med hänsyn till förhållandena tillräckligt låg hastighet vid bland annat en olyckplats (3 kap. 15 § trafikförordningen 1998:1276). har möjlighet att med stöd av 10 kap. 14 § trafikförordningen begränsa hastigheten i samband med trafikolyckor. Förhållandena vid en trafikolycksplats kan variera så mycket att det är ytterst svårt att generellt ange en högsta hastighet vid en sådan plats. Om man skulle koppla en hastighetsgräns om till trafikanvisningen "olycka" skulle det sannolikt begränsa användningen av anvisningen till olycksplatser där förhållandena är sådana att en så låg hastighet är motiverad. I andra fall skulle anvisningen knappast kunna användas om man vill behålla trafikanternas förtroende och respekt för den. För sådana andra fall skulle i så fall en ny anvisning behövas. Enligt min uppfattning är dagens system bättre då det kan anpassas till förhållandena vid olycksplatsen. Det innebär att polismyndigheten har möjlighet att besluta om hastigheten, som då ska märkas ut, vilket ger den flexibilitet som rimligen måste finnas. Mot bakgrund av det nu anförda ser jag inga behov av att ta några vidare initiativ för en säkrare arbetsmiljö vid trafikolycksplatser.
frs · GQ121375 · 2003-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1375 om planer beträffande verksamhet utomlands har frågat mig vad jag avser att göra för att det statligt ägda bolaget ska följa rimliga etiska riktlinjer. Saarinen skriver att brunkolsutvinningen i kommer att medföra att byn rivs och sjöområdet Hammergraben förstörs. Enligt Saarinen skulle stora naturvärden i Hammergraben också komma att förstöras. Marken och husen i ägs av . Brunkolsutvinningen, och hur den görs, rör tysk energipolitik och lagstiftning. Brunkolsutvinningen i det nu aktuella området och den expropriation den kan medföra är prövad och godkänd av berörda tyska myndigheter och domstol. Avseende Hammergraben, som är en grävd damm, så kommer dess status och eventuella naturvärde att prövas av berörda myndigheter. Då energiutvinning innebär ingrepp i naturen, antingen det gäller vattenkraft eller förbränning av fossila bränslen, är miljöfrågorna självklart viktiga för . Det åligger styrelsen att slå fast företagets miljöpolicy, och företagets ledning att implementera den. Mer än hälften av energiförsörjning är beroende av förbränning av fossila bränslen. Brunkol förutses också vara en viktig energikälla i framöver, och därmed kommer även brytningen att fortgå. Det är därför naturligtvis viktigt att ligger väl inom ramen för den lagstiftning som reglerar brunkolsutvinningen. Jag har efter kontakt med ledning förvissat mig om att följer gällande lagstiftning på relevanta områden och tar stor hänsyn till där uttryckta kulturella och miljöpolitiska hänsyn.
frs · GR121 · 2003-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1 om tullens kontrollverksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kontrollverksamhet ska kunna fungera tillfredställande . hänvisar i sin fråga till interna utredning om hur myndigheten ska organiseras . anger också att personal vid anser att förslaget innebär en fara för att verksamheten inte kan fullgöras på ett bra sätt och att det utgör ett hot mot det svenska samhället. Jag har tidigare svarat på två frågor med ungefär samma frågeställning. har tillsatt en intern utredning som arbetar med ett förslag om hur verksamheten ska organiseras . Anledningen är att den kommande utvidgningen av EU påverkar förutsättningarna för verksamheten och att myndigheten behöver säkerställa att den inte överskrider de resursramar som fastställt. Syftet är att hitta en lösning där myndigheten utnyttjar resurserna bättre, bland annat för att kunna genomföra åtgärder för att förbättra den smugglingsbekämpande verksamheten. Den interna utredningen presenterade sitt förslag och generaltulldirektören kommer att överväga och ta ställning till förslaget. Jag anser att det är viktigt att kontinuerligt arbetar med att se över hur de av regeringen och fastställda målen på bästa sätt ska uppnås med de tilldelade medlen. Regeringen har betonat vikten av att utvecklar och förbättrar den brottsbekämpande verksamheten avseende bland annat illegal införsel av narkotika, alkohol och tobak. Jag anser därför att det är av vikt att också genomför åtgärder som syftar till en förbättring av denna verksamhet. Jag har fullt förtroende för att ledning fattar de beslut som behövs avseende organisationen av verksamheten. Jag anser därför att det inte finns skäl att vidta några ytterligare åtgärder från regeringens sida.
frs · GR1210 · 2003-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:10 om komvux i har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av komvux agerande i . Kommuninnevånare som är bosatt i landet har rätt att delta det år han eller hon fyller eller, såvitt gäller gymnasial vuxenutbildning, när han slutfört utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning i gymnasieskolan. Vid urval mellan sökande ska företräde i första hand ges till den som har kort tidigare utbildning och som, i den ordning som här följer, önskar fullfölja påbörjade studier, behöver komplettera tidigare utbildning för att nå viss behörighet, behöver utbildningen för pågående yrkesverksamhet eller behöver utbildningen för planerat eller kommande yrkesval. Ansvaret för tillsyn av kommunernas tillämpning av regelverket vilar på . Verket har omorganiserats och föreslås i budgetpropositionen få ytterligare resurser för att tillsynen och kvalitetskontrollen ska kunna bli effektivare.
frs · GR1211 · 2003-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:11 om resurser till sjukvården har frågat finansministern vilka åtgärder han avser att vidta för att en vårdgaranti ska kunna införas och sjukvårdsköerna kortas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. överenskommelse om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården, den så kallade Dagmaröverenskommelsen, infördes en vårdgaranti som syftar till att tillförsäkra alla patienter snabb kontakt med vården. Garantin innebär att primärvården ska erbjuda hjälp, antingen per telefon eller genom besök, som vården kontaktas. Om kontakt med läkare erfordras ska väntetiden vara och den som fått remiss till den specialiserade vården ska erbjudas tid för besök utan dröjsmål, dock senast . Mot bakgrund av de olika insatser som vidtagits för att komma till rätta med väntetidsproblemen @ den nationella handlingsplanen, tillgänglighetssatsningen, det fria vårdvalet, utvecklingen av väntetidsdatabasen och arbete med riktlinjer för prioriteringar @ kom staten och i samband med Dagmaröverenskommelse överens om att en utökad vårdgaranti som också innefattar behandling ska införas. Den vidare inriktningen och mer exakta tidplanen för arbetet med denna nationella vårdgaranti kommer att preciseras i förhandlingar mellan staten och . Vidare kom staten och , i Dagmaröverenskommelsen, överens om att en utvidgning av vårdgarantin påverkar vårdens resursbehov. Inledningsvis kommer dock arbetet till stor del att bestå av ett inriktat utvecklingsarbete vilket innebär effektivisering av befintlig verksamhet genom nya arbetsmetoder och omorganisering. Till exempel genom de så kallade Genombrottsprojekt som redan bedrivs i många landsting med gott resultat. Det är först efter att man sett effekterna av detta arbete som en avstämning kan ske om eventuellt behov av ytterligare medel. Jag vill också framhålla att regeringen redan satsar ca under åren 2002@2004 för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Användandet av dessa pengar regleras i en överenskommelse mellan staten och och går oavkortat till åtgärder som kortar köer till behandling och förbättrar informationen till patienterna.
frs · GR1212 · 2003-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:12 om plussning av betyg på högskolan Axel Darvik har frågat mig om det finns planer på att utforma ett enhetligt system för plussning som omfattar alla universitet och högskolor i . Med "plussning" avses möjligheten att med godkänt resultat genomgå förnyat prov för högre betyg. Före fanns i högskoleförordningen (1977:263) en bestämmelse som förhindrade plussning. Någon motsvarande bestämmelse finns inte i nu gällande regelverk vilket gör att universitet och högskolor får använda detta förfarande. har i rapporten : "plussning" och begränsning av antalet tillfällen (rapportserie 2000:10 R) undersökt utbredningen av plussning liksom skälen för och emot införandet av ett förbud mot plussning. Undersökningen visar att plussning förekommer vid 15 lärosäten och då främst på tekniska utbildningar. I rapporten drar slutsatsen att plussning av rättviseskäl bör förbjudas. I bereds ett antal frågor som rör studenters rättssäkerhet. En av dessa är förslag om förbud mot plussning.
frs · GR1214 · 2003-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:14 om trålgränser för det kustnära trålfisket har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra förhållandena för det kustnära fisket. har fattat beslut om bland annat ändrade regler för fiske innanför en reviderad trålgräns i och . Bakgrunden till beslutet är den bekymmersamma situationen för bottenlevande fiskar vilka utgör betydande bifångster i fisket efter havskräfta. Innebörden av beslutet är bland annat att många fiskare inte har möjlighet att fiska på samma områden som . Jag är väl medveten om att detta kan vara kännbart för våra fiskare, men är det angeläget att påpeka att dessa åtgärder kan vara nödvändiga för att värna om fiskets framtid. Det ankommer på att behandla denna typ av frågor och jag kan därför inte gå närmare in på detaljer i verkets beslut. Jag har därför inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder i denna fråga.
frs · GR121537 · 2003-09-02 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:1537 om brottsoffrens och anhörigas ställning har frågat justitieminister om han avser att vidta åtgärder för att stärka brottsoffrens och anhörigas ställning. Eftersom frågan rör den rättspsykiatriska vården är det jag som ska besvara frågan. Rättspsykiatrisk vård ska ges på sjukvårdsinrättning som drivs av en landstingskommun. Från behandlingssynpunkt och med hänsyn till till exempel säkerhetskrav avgörs i vilken utsträckning de domstolsöverlämnade patienterna bör placeras på regionvårdsklinik, eller på läns- eller sektorsklinik. När det gäller patienter som är anhållna, häktade eller undergår fängelsestraff finns en särskild regel om att vården endast får ges vid enheter som regeringen har godkänt. fick i regleringsbrevet i uppdrag att i samråd med utreda om processen för godkännande av vårdinrättningar för viss rättspsykiatrisk vård bör förändras utifrån syftet att dels förenkla förfarandet, dels säkerställa kvaliteten i bedömningar och beslutsfattande. inkom med en rapport till regeringen med anledning av uppdraget. Styrelsen föreslår bland annat att lagen om rättspsykiatrisk vård ska kompletteras med bestämmelser om att rättspsykiatrisk vård ska tillgodose målsägandes och andra personers personliga säkerhet och fysiska eller psykiska hälsa. bereds i sedvanlig ordning inom .
frs · GR1229 · 2003-09-30 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:29 om skrivelse om rättsinformationssystemet har frågat mig om jag tänker verka för att en skrivelse om rättsinformationssystemet läggs fram för . bereds en promemoria som har till syfte att vara underlag för en skrivelse till om den fortsatta utvecklingen av rättsinformationssystemet. Avsikten är att promemorian ska sändas ut på remiss till ett stort antal myndigheter och informationsanvändare. Det är min avsikt att en skrivelse ska presenteras för .