ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12389 · 2003-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:389 om utveckling av ej kommersiellt gångbara läkemedel har frågat mig vad jag gör för att stödja läkemedelsutveckling för sjukdomar där inga andra intressen kan väntas. Sjukdom och ohälsa är en av huvudorsakerna till fattigdom. För att förbättra situationen i utvecklingsländerna är såväl tillgången till effektiva läkemedel som också den fattiga människan har råd med, som forskning kring kommersiellt ej gångbara läkemedel avgörande. arbetar både nationellt och internationellt med hälsofrågor som berör utvecklingsländerna. Svenska forskare kan i konkurrens med andra söka stöd från Sida via u-landforskningsfonden. uppgår stödet inom fondens hälsoforskning till ca . Merparten av de pengarna går till forskning inom tropiska sjukdomar, hiv/aids, malaria, tuberkulos etcetera. Svenska forskare inom hiv/aids-området har därtill fått ett stöd på . Vår generella policy är att stödja forskning där den bedrivs mest effektivt och bidra till att bygga upp forskningskapacitet på landnivå genom Sidas bilaterala forskningsprogram. Dessa omfattar bland annat (ca 14 miljoner ), (2 miljoner ), (8 miljoner ), (8 miljoner ), (8 miljoner ) och (ca 6 miljoner ). ökar dessutom sina bidrag till internationella organ, till exempel och . stöder WHO:s Special Program on , TDR-programmet. Stödet till är högt prioriterat och får nästan hälften av hela det forskningsstöd som går via Sida till WHO. uppgår stödet till . bygger på samarbete med industrin och har lyckats vara en katalyserande faktor med ganska små ekonomiska bidrag. har medverkat i merparten av de nya läkemedel som kommit till marknaden . har också övergått till att enbart stödja forskning och kapacitetsuppbyggnad i de länder där sjukdomarna finns. arbetar även så när det gäller afrikansk sömnsjuka. Stöd går till såväl grundforskning, produktutveckling, nya produkter och forskning som till bidrag för att effektivt kunna föra ut nya produkter i kontrollprogram. Det pågår också ett samarbete med läkemedelsföretaget kring den afrikanska sömnsjukan som testar ytterligare två substanser. Även EU är engagerat i frågan om kommersiellt ej gångbara läkemedel, bland annat pågår ett samarbete för bekämpning av smittsamma sjukdomar inom ramen för EU:s stöd för forskning på läkemedel. EU har under åren 1998@2002 genomfört 26 olika forskningsprojekt om malaria i samarbete med nästan 100 forskningsinstitutioner i såväl afrikanska, som europeiska och latinamerikanska länder till en kostnad om . Man söker också nya malarialäkemedel mot bakgrund av den resistens som utvecklats i bland annat . ingår också i det europeiska samarbetet EDCTP som syftar till att tillsammans med partnerländer i genomföra kliniska försök med nya läkemedel. Kommissionen anslår till detta samarbete . Sammantaget har lyckats att tillsammans med sina partners involvera stora aktörer inklusive industrin. Tillsammans har vi också bidragit till att många nya public-private partnership-initiativ (PPP) använder sina resurser på ett mer effektivt sätt. fokus ligger fortsatt på att utveckla och på ett effektivt sätt få fram högkvalitativa produkter. Produkter som också ska nå fattiga människor.
frs · GR12390 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:390 om ICC har frågat mig om , oberoende av om man får någon uppmaning från åklagaren eller ej, kommer att be ICC:s åklagare att ta sig an fallet Ituri i . Som bekant har deltagit mycket aktivt i det arbete som lett fram till att Romstadgan för den antogs och att domstolen, sedan stadgan trädde i kraft , nu har börjat bli operativ. innebär ett stort steg framåt för att förstärka folkrätten och motverka straffriheten. Domstolen kan utöva sin jurisdiktion, det vill säga åtala och döma, genom att säkerhetsrådet eller en stadgepart hänskjuter en situation till domstolen, till exempel situationen i Ituri. Åklagaren kan också välja att själv väcka åtal, efter tillstånd från en förundersökningskammare. Åklagaren håller på att insamla och analysera information om situationen i Ituri. Jag har fått ett brev från Moreno-Ocampo i vilket han bland annat informerar om detta samt efterfrågar om vi har information som skulle kunna vara till nytta i detta arbete. Som åklagaren berättat, bland annat under statspartsmötet för ICC , överväger han hur han bäst ska agera, och i vilken form han kan och vill få stöd från omvärlden för eventuella åtal för brott begångna i Ituri. Hur eventuella åtal rörande Ituri bäst sker är en fråga med både politiska och juridiska dimensioner. håller kontinuerlig kontakt med åklagaren och med hans åklagarkontor genom ambassaden i . Vi bevakar också processen via vår ambassad i . kommer att i samråd med Moreno-Ocampo stödja honom i denna process. Det är mångas förhoppning att självt kommer att göra ett hänskjutande. Det är inte aktuellt att gör ett hänskjutande till domstolen, men detta kommer att följas och bedömas fortlöpande. håller vi på att överväga vad vi kan göra för att åklagaren ska få det konkreta stöd han behöver, till exempel upplysningar som han behöver för sina analyser eller skydd av dem som kan komma att bedriva förundersökningar i .
frs · GR12391 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:391 om folkmordet i 1932@1933 har frågat mig om jag avser att uppmärksamma folkmordet i 1932@33. Tragedin i , som drabbade jordbruksbefolkningen i en omfattning som är svår att föreställa sig, är en av de mörkaste i historia. I uppmärksammades händelserna officiellt och ambassadör i närvarade vid en minnesstund för att hedra minnet av offren. Inom ramen för EU-samarbetet i FN enades EU-länderna och anslutningsländerna om ett gemensamt brev till FN-ambassadör. I brevet framförde EU en förhoppning om att denna tragedi aldrig skulle glömmas. Statsministerns initiativ internationella forum: Att förebygga folkmord och den konferens som hålls den 26@28 januari 2004 är ett sätt att försöka förebygga liknande tragedier . Representanter för ett 60-tal regeringar, inklusive , har inbjudits till av statsminister för att behandla nyckelfrågor av humanitär, politisk, rättslig och moralisk karaktär kring folkmord.
frs · GR12392 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:392 om arbetsvillkor för unga barnflickor från har frågat mig om jag avser att se över villkoren för unga kvinnor som kommer från andra länder med ambitionen att arbeta som barnflicka men också lära sig svenska språket. Det utnyttjande av utländska ungdomar @ företrädesvis unga kvinnor @ för arbete i familj med långa arbetsdagar och låg lön, som redovisats i olika sammanhang i medierna, är helt oacceptabelt. Som har angett, finns det krav som måste vara uppfyllda för att arbetstillstånd för au pair-arbete ska beviljas. Arbetet ska bestå av högst 25 timmars hushållsarbete . En avsevärd del av återstående tid ska användas till studier i svenska. Lönen ska uppgå till minst 3500kr före skatt. Kost och logi ska erbjudas. Tillstånd beviljas för högst vistelse för personer som har ett uttalat intresse för eller nytta av språkstudier i . Den som ansöker om arbetstillstånd måste ha ett skriftligt arbetserbjudande från värdfamiljen, där villkoren garanteras. Bestämmelser om au pair-anställdas arbetsmiljö finns i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete. Lagen innehåller bland annat bestämmelser om arbetstid och skydd mot ohälsa. Dessutom innehåller den bestämmelser om avtalets ingående och upphörande. Bestämmelser om tillsyn finns i 15§ i den angivna lagen. Enligt den bestämmelsen gäller att undersökning på arbetsställe endast ska ske på begäran eller om det finns någon annan särskild anledning. Eftersom rutinbesök i hem utan särskild anledning redan av resursskäl är otänkbara spelar denna inskränkning knappast någon praktisk roll. I praktiken fordras under alla omständigheter att någon påtalar ett missförhållande för att tillsynsmyndigheten skall kunna ingripa. Som framgått finns det arbetsmiljöregler och arbetstidsregler för de au pair-anställda. Problemet är att reglerna inte följs och att myndigheterna inte känner till var missförhållandena finns. Att finna en praktisk lösning på det problemet är tyvärr inte helt lätt. En förbättring borde dock kunna åstadkommas genom bättre information till dem som söker au pair-anställning om deras rättigheter och om att det kan vända sig till om arbetsförhållandena avviker från gällande bestämmelser.
frs · GR12393 · 2003-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:393 om datorrelaterade patent har frågat mig om de pågående EU-förhandlingarna om ett direktiv om patent på datorrelaterade uppfinningar. Frågan gäller vilka åtgärder jag avser att vidta för att dels klargöra rättsläget på området, dels förhindra att direktivet ska få till följd att en del redan beviljade patent blir verkningslösa vid intrångssituationer. Direktivet antas av rådet och genom medbeslutandeförfarande. Både rådet och parlamentet har avslutat sin första behandling av rättsakten. Rådet antog en gemensam inriktning och parlamentet antog sitt yttrande vid första läsningen . Rådet har just inlett sin andra behandling. Kommissionens förslag och rådets allmänna inriktning syftar till att klargöra rättsläget genom enhetliga regler inom gemenskapen. Förslaget bygger på den praxis som tillämpas av det europeiska patentverket. Detta är en rättstillämpning som redan är vägledande i och i andra stater som är anslutna till den europeiska patentkonventionen. Dessutom vill kommissionen och rådet dra en gräns mot rättsläget i , där man beviljar patent på datorrelaterade affärsmetoder. Det är en utveckling som kommissionen och rådet inte vill ha i . Gränsdragningen sker genom kravet att alla datorrelaterade uppfinningar måste innebära ett tekniskt bidrag, det vill säga ett tekniskt nytänkande, för att kunna patentskyddas. , liksom en mycket bred majoritet av EU:s medlemsstater, står bakom rådets allmänna inriktning. anser att den allmänna inriktningen innebär en väl avvägd lösning som möjliggör för näringslivet att även fortsättningsvis skydda sina innovationer på området som patentskyddet inte blir oskäligt omfattande i förhållande till tredje man. Direktivet är viktigt eftersom det skapar tydligare regler för när patent på datorrelaterade uppfinningar kan meddelas som det klart markerar att EU inte ska gå i riktning mot den amerikanska rättsutvecklingen. Parlamentet har i sitt yttrande föreslagit ett stort antal ändringar av kommissionens förslag. Flera av ändringarna är sådana att de väsentligt skulle inskränka dagens möjligheter att erhålla och upprätthålla patentskydd för datorrelaterade uppfinningar och därmed få allvarliga konsekvenser för sysselsättning och tillväxt. Förslagen i dessa delar går emot rådets allmänna inriktning. Det som ska ske i förhandlingarna är att rådet ska granska och ta ställning till parlamentets yttrande. Rådet ska sedan besluta om en gemensam ståndpunkt, vilken lämnas till parlamentet för dess andra läsning. I det fortsatta arbetet kommer jag att kraftfullt verka för att direktivet får en balanserad lösning i linje med rådets allmänna inriktning. En sådan utformning innebär att rättsläget på området klargörs och att näringslivet ges fullgoda möjligheter att även fortsättningsvis skydda sina innovationer på området.
frs · GR12394 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:394 om polisens uppklaringsprocent beträffande brott har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att polisen klarar upp fler brott. Fler brott måste leda till lagföring, det råder det ingen tvekan om. Andelen brott som upp i och med att en misstänkt binds till gärningen är oroväckande låg. Här har polisen ett stort ansvar att finna effektivare metoder och nya arbetssätt för att såväl korta genomströmningstiderna som öka andelen anmälda brott som kan överlämnas till åklagare för beslut om åtal. Polisen har redan vidtagit en rad åtgärder på det här området som bland annat inneburit snabbare och bättre utredningsåtgärder. Till detta kommer att regeringen har ökat polisens anslag med nästan . Såväl poliser som civilanställda blir alltfler. Dessa tillskott ger goda förutsättningar för att ytterligare kunna utveckla och effektivisera verksamheten på ett antal områden. Flera utredningar som rör polisen har också avslutats och en rad intressanta förslag har presenterats för regeringen, till exempel i tre betänkanden (SOU 2001:87, SOU 2002:70 och SOU 2003:117) som alla på olika sätt rör utveckling och effektivisering av polisens verksamhet. Därutöver har vi Beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU) som i sitt senaste delbetänkande (SOU 2003:74) har lagt fram förslag till förbättrade arbetsmetoder i brottsbekämpningen som rör exempelvis avlyssning, så kallade provokativa åtgärder med mera. Ovan nämnda betänkanden bereds nu i . Jag nämner resursfrågan och dessa utredningar i det här sammanhanget för att understryka att vi måste ha en helhetssyn på polisens verksamhet. Det räcker inte att enbart kräva ökad lagföring, vi måste också ge polisen rätt förutsättningar. Och det gör vi bland annat genom ökade resurser och förändrad lagstiftning. Det bedrivs alltså ett omfattande arbete, både inom polisen och inom för att öka polisens effektivitet och därmed också lagföringen. Men det räcker inte. Så länge endast en liten del av alla anmälda brott upp finns det mer att göra. För såväl polisen som regeringen är detta en prioriterad fråga.
frs · GR12396 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:396 om film för minoriteter har frågat mig om jag kommer att tillse att behovet av film på de nationella minoriteternas språk tas upp i det filmavtal som förhandlas fram. Varken filmavtal eller i Svenska Filminstitutets tillämpningsföreskrifter finns det någonting som utesluter att en svensk film som är inspelad på ett annat språk än svenska kan erhålla produktionsstöd eller något av de stöd till lansering och spridning av film som ryms inom avtalet. Utgångspunkten för regeringen är naturligtvis att avtal och tillämpningsföreskrifter även ska förbli oförändrade på denna punkt.
frs · GR12397 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:397 om debatt om den planerade EU-armén har frågat mig hur jag "avser att verka för att få i gång en bred debatt i om EU:s planerade försvarssamarbete och hur kan behålla sin alliansfrihet". deltar aktivt i utvecklingen av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. Den är ett konkret bidrag till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Det finns ett mycket stort stöd i och opinionen för ett svenskt deltagande i de krishanteringsinsatser som EU genomfört, inklusive de två militära insatserna på och i . Detta sker fullt i enlighet med vår militära alliansfrihet. Det följer den tradition vi haft med deltagande i FN:s fredsbevarande verksamhet, och är ett stöd för denna. Deltagande i sådana insatser kommer även fortsättningsvis, i den nya konstitutionen, att vara frivilliga och föremål för nationella beslut. militära alliansfrihet innebär däremot att vi inte kan ingå ömsesidiga försvarsgarantier. Självklart vill jag diskutera och debattera de frågor som jag som statsråd har ansvar för. Att jag blev felciterad i är en sak och har helt rätt i att det är varken min eller regeringens linje att det inte behövs någon debatt på försvarsområdet. Tvärtom välkomnar jag en aktiv debatt i försvarsfrågorna. Debatten när det gäller både EU:s framtida försvarssamarbete och vårt nationella försvar har dock inte varit särskilt livlig. Efter de möten jag varit på i har jag konstaterat att det inte heller varit mycket vi varit oense om. Och det är kanske svaret på varför vi inte har en livligare debatt i dessa frågor just i : vi är tämligen överens.
frs · GR12399 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:399 om dalauppror har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att reducera och ta bort de hot som finns mot företagarna. hänvisar till att många mindre företag står inför ett generationsskifte och kan tvingas lägga ned verksamheten på grund av arvsbeskattningen. Regeringen har överlämnat en proposition till (prop. 2003/04:17) där förslag lämnas som bland annat innebär att generationsskiften i små och medelstora företag underlättas från och med årsskiftet 2003/04. Det sker genom att de så kallade lättnadsreglerna som gäller vid arvs- och gåvobeskattningen för värderingen av företagstillgångar utvidgas. Regeringen föreslår i propositionen att villkoren som gäller vid gåvobeskattningen görs mer generösa. Det ska bli möjligt att överföra företag till nästa generation genom successiva gåvor, gåvotagaren ska kunna lämna ersättning till givaren och karenstiden som finns i nuvarande lättnadsregler ska förkortas från fem till . Dessutom föreslås att lättnadsreglerna även ska omfatta fastighetsförvaltande verksamhet. När det gäller arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen i stort är dessa skatter föremål för översyn av (Fi2002:06).
frs · GR12400 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:400 om cykeltransport vid tågresa har frågat mig om jag avser att göra något för att möjliggöra för tågresenärer att ta med sig cykel på tåget även fortsättningsvis. Bakgrunden till frågan är att enligt uppgift kommer att ta bort denna möjlighet . I den kommersiella trafiken är det som självständigt ansvarar för att planera och utföra sin trafik. Jag utgår från att den service som väljer att erbjuda sina kunder sker med utgångspunkt från den faktiska efterfrågan. När det gäller den upphandlade trafiken är det Rikstrafiken och trafikhuvudmännen som ställer villkoren. Rikstrafiken har i sina upphandlingar inte krävt att resenären ska kunna få ta med sig cykeln på tåget. För att kunna göra det krävs att operatörerna har en organisation och fordon som klarar av detta. Jag delar dock åsikt att cyklism är bra för både hälsan, miljön och turismen. Regeringen har därför för avsikt att ge Rikstrafiken i uppdrag att redovisa möjliga åtgärder för att underlätta kombinerade transporter med cykel och tåg.
frs · GR12401 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:401 om tågföretagens planer har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta så att även företagen och människorna i södra inland har tillgång till bra och snabba kommunikationer. Frågan är ställd med anledning av att järnvägsföretagen aviserat neddragningar och förändringar i sitt trafikutbud som bland annat berör . Jag vill till att börja med betona att jag delar syn när det gäller regional utveckling och tillväxt och möjligheten att kunna bo och arbeta i hela landet. Det övergripande målet för vår transportpolitik är att säkerställa en effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Jag vill också nämna regionalpolitiska beslut , där vikten av goda transportmöjligheter särskilt betonas. I transportpolitiska beslut är också en av utgångspunkterna att interregional persontrafik på järnväg ska ske på kommersiella grunder. Detta gäller både för och för andra järnvägsföretag. Följden av detta är att järnvägsföretagen självständigt fastställer sitt trafikutbud baserat på marknadens behov och efterfrågan. Jag eller regeringen har ingen möjlighet att direkt påverka SJ AB:s eller andra järnvägsföretags beslut i dessa frågor. All persontrafik är inte företagsekonomiskt lönsam för järnvägsföretagen. Därför upphandlar staten interregional trafik när det är motiverat för att uppnå målen för transportpolitiken. Staten, via Rikstrafiken, satsar stora belopp på att upprätthålla en tillfredsställande transportförsörjning. Ett exempel på sådan upphandlad trafik är nattågstrafiken till . Jag beklagar att som utför denna trafik tänker dra ned på antalet turer via . Jag känner inte närmare till skälen för att företaget behöver göra dessa avvikelser men har förvissat mig om att dessa planer godkänts av Rikstrafiken.
frs · GR12402 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:402 om tillgänglighet på Postens serviceställen Per har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att göra samtliga Posten AB:s (Postens) serviceställen tillgängliga för alla. Frågan är ställd mot bakgrund av att vart fjärde serviceställe för paketutlämning, enligt frågeställaren, är omöjligt att besöka för dem som använder rullstol. Statens ansvar för den samhällsomfattande posttjänsten framgår av postlagen. Enligt dessa krav så ska alla människor i hela landet kunna skicka och ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst . Posten ska tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten i landet enligt de tillståndsvillkor som är utfärdade av () och så vitt jag är informerad så bedriver Posten ett medvetet arbete för att uppnå en hög tillgänglighet i sitt servicenät. PTS är tillsynsmyndighet för postområdet och ska bevaka att postservicen i landet motsvarar de uppställda kraven i reglering och tillståndsvillkor. I enlighet med PTS regleringsbrev ska myndigheten verka för att Postens servicenät så långt som möjligt ska ha minst samma tillgänglighetsnivå som i den tidigare organisationen. Myndigheten ska också redovisa de insatser som genomförts för att främja tillgängligheten i Postens servicenät i årsredovisningen. PTS ska lämna över årsredovisningen för till regeringen. Jag finner därför inte någon anledning att vidta åtgärder avseende tillgängligheten för tillfället, men jag kommer självklart att följa frågan noggrant.
frs · GR12403 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:403 om legitimeringskrav vid adressändring har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förhindra att obehöriga utför adressändringar för andras räkning. Frågan har ställts mot bakgrund av att det enligt frågeställaren inte ställs några krav på legitimation när en begäran om adressändring till folkbokföringen lämnas in via postkontoren eller vid de lokala skattekontoren, vilket har resulterat i att ett antal adressändringar har gjorts i syfte att genomföra bedrägerier. Enligt folkbokföringslagen (1991:481) ska anmälan enligt lagen göras skriftligt. Om det finns särskilda skäl får skattemyndigheten begära att anmälan eller uppgift ska lämnas vid personlig inställelse. Anmälan om flyttning kan ske till en skattemyndighet, en allmän försäkringskassa eller ett postkontor. Enligt de uppgifter som jag har inhämtat stämmer det att det regelmässigt inte krävs legitimation för anmälan om flyttning på postkontor och lokala skattekontor. Det är skattemyndigheten och som i första hand bestämmer vilka regler som, utöver lagstiftningens krav, ska gälla vid behandling av en anmälan om flyttning. Jag erinrar dock om att målet för folkbokföringsverksamheten är att folkbokföringsregistret ska föras så att det speglar befolkningens verkliga bosättning och även i övrigt håller god kvalitet och aktualitet. Frågan om att obehöriga utför anmälan om flyttning för andras räkning har varit aktuell vid tidigare tillfällen utan att det framkommit att problemet varit av sådan omfattning att några förändringar av anmälningsrutinerna varit påkallade. Det är dock självklart angeläget att systemet för att anmäla flyttning inte missbrukas. Jag avser att titta närmare på frågan och om skäl framkommer vidta nödvändiga åtgärder.
frs · GR12404 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:404 om sektorsansvar har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta om det visar sig finnas en konfliktsituation mellan å ena sidan upphandlingstekniker och å andra sidan sektorsansvar. är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Inom ramen för sitt sektorsansvar ska vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. ansvarar också för planering, byggande och drift av de statliga vägarna. Jag anser att det är förenliga uppgifter för att å ena sidan vara beställare av drift av de statliga vägarna och å andra sidan vara sektorsansvarig för hela vägtransportssystemet. Ett ökat utbud av väghållningstjänster bör uppmuntras om efterfrågan finns.