ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12638 · 2003-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:638 om besöksvisum har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att människor som har för avsikt att hälsa på sina släktingar och bekanta ska kunna få besöksvisum. påpekar att det i bor och lever många människor, som har sina rötter i en annan del av världen och som har släktingar, bekanta och vänner kvar i sina hemländer, men många som söker visering för besök får dock ofta avslag. Låt mig inledningsvis klargöra att viseringspolitiken inom ramen för den reglerade invandringen har som mål att medge så stor rörelsefrihet över gränserna som möjligt. Det gäller i fråga om såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser. Ett led i dessa kontakter är naturligtvis att medge besök i . Det är eller, efter verkets bemyndigande, svensk utlandsmyndighet, som beslutar om visering ska beviljas. Vidare är det verkets styrelse som beslutar om bland annat riktlinjer för viseringspraxis. Den generella praxis som verket tillämpar i viseringsärenden innebär att visering normalt beviljas för exempelvis föräldrar, barn och syskon. har dock en rad omständigheter att ta hänsyn till vid fastställande av viseringspraxis för ett land. Verket har till exempel en mer restriktiv bedömning för medborgare från länder där risken är stor att personerna väljer att stanna i samt där återtagande av personer som inte erhållit uppehållstillstånd möter problem. En viseringsansökan ska dock inte bifallas om det framkommit uppgifter om att syftet med ansökan egentligen är bosättning i . Det är i princip sökanden själv som ska göra det troligt att syftet med resan är ett besök och inget annat. Det faktum att svenska myndigheter beviljar av de 170000 viseringsärenden som avgörs , visar enligt min uppfattning att målen med viseringspolitiken upprätthålls. avser att även fortsättningsvis ha en viseringspolitik som medger ett naturligt och öppet besöksutbyte med andra länder. kommer även inom ramen för viseringsarbetet i EU att verka för att fler länder beviljas viseringsfrihet så fort de lever upp till grundläggande migrationspolitiska krav och också återtar sina egna medborgare som inte fått uppehållstillstånd i annat land. Mot bakrund av vad som ovan sagts avser jag inte föreslå att regeringen vidtar några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GQ12639 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:639 om veterinärkapacitet har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att det även kommer att finnas tillräcklig veterinärkapacitet för att tillgodose lantbrukets och produktionsdjurens behov. Det är viktigt från både produktions- och djurskyddssynpunkt att det finns tillräckligt många veterinärer som behandlar lantbrukets produktionsdjur. Den veterinära utbildningen måste vara bred och studenterna kan därför under utbildningen inte välja att specialisera sig på ett visst djurslag eller inom ett särskilt område. Det område som den enskilda veterinären slutligen väljer att verka inom efter genomgången utbildning kan inte påverkas av regeringen. fick i uppdrag av regeringen att analysera den veterinära situationen med mera. Uppdraget innebär att ska kartlägga inom vilka sakområden veterinärer väljer att verka, hur den sociala strukturen med ålders- och könsfördelning och prioriteringar av arbetstider bland veterinärer ser ut samt hur regionala skillnader ser ut. Verket ska vidare analysera marknadens behov av veterinära tjänster samt ge en framtida prognos för marknadens behov jämfört med det beräknade utbudet av veterinära tjänster till och med . Eventuella problem bör identifieras och beskrivas. Vid behov ska verket föreslå nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med identifierade problem. Utbildningens platsantal och utformning bör ingå i förslaget. Uppdraget ska redovisas . Eventuella åtgärder för att säkerställa tillgången på veterinärer inom animalieproduktionen kommer således att utformas efter det att uppdraget redovisats.
frs · GQ12640 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:640 om konsumentskydd vid Internetanvändning har frågat mig vad jag tänker göra för att bättre skydda konsumenterna från att bli lurade vid Internetanvändning. Det är en viktig och angelägen fråga som ställer. Det är självklart inte acceptabelt att konsumenter drabbas av betalningsansvar för produkter eller tjänster som de inte själva medvetet har ingått avtal om. På en väl fungerande marknad ligger det även i telebolagens intresse att värna sina kunder, så att de inte utan egen förskyllan debiteras för produkter och tjänster de inte själva har beställt. På finns mycket god information om hur man kan surfa säkert på nätet liksom vilka rättigheter konsumenten har och de möjligheter konsumenten har att hävda dessa rättigheter. Jag ska genom berörda myndigheter informera mig om behovet av att stärka konsumentskyddet på detta område.
frs · GQ12641 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:641 om överbeläggningen inom kriminalvården har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att komma till rätta med den överbeläggning inom kriminalvården som leder till ett hårdare klimat på våra anstalter samt till att det är svårt att flytta en intagen som missköter sig. Inledningsvis vill jag framhålla att klimatet på en anstalt är ett komplicerat fenomen som påverkas av en rad olika faktorer. nämner ett fall där en anstalt beslutat att förflytta en anställd. Jag kan som justitieminister inte uttala mig om vad som låg bakom anstaltens beslut i detta fall. Som jag angett i ett flertal frågesvar delar jag uppfattningen att beläggningssituationen på anstalterna är bekymmersam. Den mest verkningsfulla åtgärden för att komma till rätta med den aktuella situationen är att inrätta fler platser inom häkte och anstalt. Kriminalvården har därför fått extra resurser för att kunna skapa fler platser. har kriminalvården tillförts 230 miljoner för att kunna möta det ökade platsbehovet och kommer ytterligare 250 miljoner att tillföras för samma ändamål. Fram planerar kriminalvården att inrätta ca 1000 nya häktes- och anstaltsplatser. Från regeringens sida kommer vi att noga följa utvecklingen när det gäller platsbehovet och överväga behovet av ytterligare åtgärder.
frs · GQ12644 · 2003-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:644 om palestinska myndigheten Skånberg har frågat mig hur jag avser att fördöma den palestinska myndighetens agerande med anledning av attacken i . har vid ett stort antal tillfällen och i mycket tydliga ordalag fördömt terroristdåden och självmordsbombningarna mot israeliska civila. Dessa fördömanden har skett såväl nationellt som genom EU. har vi uppmanat den palestinska ledningen att göra allt som står i dess makt för att få stopp på dåden, inklusive lagföra misstänkta terrorister och förhindra hets- och våldspropaganda. Jag tror följaktligen inte att det råder några tvivel om vad och EU:s linje är i denna fråga @ terroristdåden måste upphöra och gärningsmännen ställas inför rätta. Efter det fruktansvärda dådet i fördömde jag terroristattacken och uttryckte min medkänsla till de drabbade och deras familjer. Jag underströk att avskyvärda dåd som detta försvårar ansträngningarna att få i gång en fredsprocess. Jag framhöll även att alla palestinier måste verka för att stoppa dem som planerar och genomför terroristhandlingar. Situationen i är djupt tragisk och oroande. Det finns inte någon militär lösning på konflikten. Bara en förhandlingslösning kan garantera en fredlig framtid för båda parter. Även om försvårar fredsansträngningarna, måste EU och fortsätta att göra allt vi kan för att förmå parterna att återuppta förhandlingarna.
frs · GQ12645 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:645 om kvinnofridskränkning har frågat mig om jag avser att föreslå ändringar av straffbestämmelsen om grov kvinnofridskränkning så att lagstiftarens syfte med bestämmelsen uppnås. Bestämmelsen om grov kvinnofridskränkning fick sin nuvarande lydelse genom en ändring som trädde i kraft . Orsaken till ändringen var framför allt utgången i ett avgörande från (NJA 1999 s. 102) där det slogs fast att en gärningsman för att kunna dömas för grov kvinnofridskränkning i praktiken måste ha dömts tidigare för brott mot samma kvinna. Med den tolkningen blev tillämpningsområdet för bestämmelsen snävare än vad lagstiftaren tänkt sig. Genom lagändringen klargjordes därför att någon tidigare dom inte krävs för att domstolen ska kunna döma för grov kvinnofridskränkning. Som säkert känner till har () gjort en kartläggning av hur rättsväsendet tillämpat bestämmelsen om grov kvinnofridskränkning @ (2000:11). Möjligen är det till uppgifterna i den rapporten som hänför sig i sin fråga. Visserligen framgår det av rapporten att endast relativt få fall av de anmälda kvinnofridsbrotten har lett till åtal (). Förklaringarna härtill kan vara flera. Jag vill dock framhålla att BRÅ:s undersökning gjordes före den ovan beskrivna lagändringen. I detta sammanhang kan också nämnas att det av BRÅ:s statistik framgår att drygt en tredjedel av de anmälda brotten för grov kvinnofridskränkning har lett till åtal. Bestämmelsen om grov kvinnofridskränkning är relativt ny och har inte varit i kraft mer än den ändrades. Även om jag inte kan se att det föreligger något behov av en översyn tycker jag att det är angeläget att bestämmelser av nu angivet slag utvärderas. Tidpunkten och formerna för en sådan översyn måste dock övervägas närmare.
frs · GQ12646 · 2003-03-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:646 om abortrådgivning Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de uppgifter som bland annat visar att unga gravida kvinnor känner sig tvingade av vårdpersonal och socialtjänst att göra abort. Jag har förstått att rapporten bygger på ett 30-tal intervjuer med unga kvinnor. Det är enligt min mening inte möjligt att från ett så litet material dra några generella slutsatser. Jag har också fått veta att , med anledning av rapporten, arbetar på att ta fram en informationsbroschyr som är avsedd att delas ut till samtliga yrkesgrupper som i sin tjänsteutövning kommer i kontakt med unga gravida kvinnor. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · GQ12647 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:647 om myggbekämpning i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fullt ut genomföra en likvärdig insats mot myggbekämpning som de som tidigare genomförts. Bekämpning av så kallade översvämningsstickmyggor i Färneboområdet med det biologiska bekämpningsmedlet BTI har utförts dels med ett första test , dels med mer storskalig behandling . Vid överläggningar på mellan förre miljöministern och bland annat företrädare för berörda kommuner och länsstyrelser påpekades att en utvärdering av verksamheten skulle göras innan ställning togs till ytterligare eventuella statliga medel till verksamheten. i fick därför i uppdrag att utvärdera den biologiska myggkontrollen vid nedre . ska efter samråd med berörda kommuner, myndigheter och organisationer redovisa sitt uppdrag . Jag är medveten om att finansieringssituationen är besvärlig, särskilt under innevarande år. Jag har därför fortlöpande diskuterat finansieringsfrågan med utredaren. Enligt min mening är det önskvärt att hitta en lösning som innebär en extern finansiering av de forskningsrelaterade kostnaderna. Det är min förhoppning att en tillfredsställande lösning ska kunna hittas inom ramen för bland annat de forskningsmedel som står till förfogande under innevarande år. Jag har erfarit att har beredskap att pröva en sådan ansökan.
frs · GQ12648 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:648 om hållbar utveckling i högskoleutbildningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa redskap så att målet om hållbar utveckling i högre grad integreras i all högre utbildning i . Jag vill inledningsvis säga att jag delar uppfattning att målet om hållbar utveckling i högre grad bör integreras i den högre utbildningen. Utbildning för hållbar utveckling har därför alltmer kommit i fokus inom och arbetet har intensifierats bland annat mot bakgrund av den överenskommelse, Baltic21 Education, som träffats mellan länderna inom Östersjösamarbetet. Vid ett möte på den 24@25 januari 2002 antog utbildningsministrarna eller företrädarna för dessa i agendan Baltic21 Education, som innehåller handlingsprogram och mål för utbildning för hållbar utveckling i regionen. Ett av målen i rapporten är att högre utbildning ska spela en aktiv roll lokalt, nationellt och internationellt i att öka kunskap och handlingsförmåga med tanke på hållbar utveckling genom forskning och utbildning i samarbete med det omgivande samhället. Agendan Baltic21 Education har skickats ut till samtliga lärosäten i . Hållbar utveckling omfattar tre dimensioner, den sociala, ekonomiska och ekologiska, och omfattar således långt mer än miljöfrågor. Detta breda synsätt måste också prägla utbildningen för hållbar utveckling. Det är därför mycket angeläget att universitet och högskolor inom ramen för det självständiga ansvar dessa har för att utveckla kurser och program beaktar möjligheter att genom den högre utbildningen bidra till en hållbar utveckling. Frågan om utbildning för hållbar utveckling har fått förnyad och stärkt aktualitet efter världstoppsmötet i , där statsministern talade. I sitt tal anförde han bland annat: "One of the fundamentals in promoting change and increase participation is education. I would like to see more teachers discussing the impact of our lifestyles on the environment. Universities should offer courses on global survival issues and sustainable development in all major programs. We need to promote centres of educational and scientific excellence in these areas." Statsministern bjöd vid samma tillfälle in till ett internationellt seminarium om utbildning för hållbar utveckling. Syftet med seminariet är att diskutera hur utbildningssystemen på alla nivåer kan stimuleras till att genomsyras av perspektivet social, ekonomisk och ekologisk hållbar utveckling. Planeringen inför detta seminarium har inletts. beslöt att förklara åren 2005@2015 som ett årtionde för utbildning för hållbar utveckling. har fått i uppdrag att påbörja detta arbete. Inom ramen för ordförandeskapet i har tagit initiativ till en konferens om utbildning för hållbar utveckling planerad till den 12@13 juni i .
frs · GQ12649 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:649 om kvinnor i brandförsvaret har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förmå fler kvinnor att bli brandmän. Bakgrunden är att endast av de sökande till den nya tvååriga risk- och säkerhetsutbildningen är kvinnor. Bristen på kvinnliga brandmän i är ett problem. Min företrädare har varit tydlig i den här frågan och uppmanat räddningstjänsterna att anstränga sig för att öka antalet kvinnliga brandmän. Jag ämnar att vara lika tydlig. Jag vill inledningsvis nämna att det av räddningstjänstförordningen (1986:1107) framgår att vid likvärdiga meriter får urval också göras med hänsyn till kön i syfte att förbättra rekryteringen av studenter från de underrepresenterade könet. Regeringen har i olika sammanhang betonat betydelsen av att öka andelen kvinnliga brandmän inom den kommunala räddningstjänsten. Mot bakgrund av detta har genomfört ett antal riktade insatser för att särskilt intressera kvinnor att söka. Ett exempel på detta är att gav ekonomiskt stöd till 15 kommuner som genomför prova-på-utbildningar för kvinnor. I anslutning till dessa utbildningar informeras också räddningstjänsterna om den nya tvååriga risk- och säkerhetsutbildningen. Prova-på-utbildningar har genomförts på skolor . stöder även utvecklingen på annat sätt, bland annat genom att finansiera forskning på området. Ett av de största hindren för att ytterligare öka andelen kvinnliga sökande till både utbildningen och yrket är sannolikt bristen på kvinnliga förebilder som är brandmän. är ca 15 heltidsanställda brandmän (av ca 4500) och ca 125 deltidsanställda brandmän (av ca 11000) kvinnor. Jag vill i detta sammanhang även nämna det förslag till lag om skydd mot olyckor som regeringen avser att lämna till . Där läggs stor vikt på de olycksförebyggande åtgärderna. Detta medför att de arbetsuppgifter som ska lösas av kommunerna kommer att ställa andra krav på personalens sammansättning och kompetens än , något som torde medföra att fler kvinnor söker sig till brandmannayrket. Men om vi ska få en räddningstjänst som kännetecknas av jämställdhet och etnisk mångfald är det många murar som måste rivas och åsikter som måste förändras. Med de nya uppgifterna finns således nya möjligheter att skapa en jämställd räddningstjänst. Även räddningscheferna har i detta sammanhang ett stort ansvar i att undanröja de hinder som ligger i traditionella värderingar. kommer att vidta en noggrann utvärdering av de marknadsföringsinsatser som genomförts i samband med första ansökningsomgången i den nya utbildningen. Min önskan att svensk räddningstjänst ska återspegla det svenska samhället är tydlig. Vi måste öka andelen kvinnor och vi måste öka den etniska mångfalden. I detta är jag helt ense med frågeställaren.
frs · GQ12650 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:650 om miljöaktivisten har frågat mig om jag kommer att framföra kritik till president mot den rättegång som dömt . Läget vad gäller de mänskliga rättigheterna i är synnerligen bekymmersamt. Landet är en enpartistat och presidentens makt är näst intill total. Såväl parlament som regering saknar egentligt inflytande och stöder rutinmässigt presidentens dekret. Yttrandefriheten är kraftigt beskuren och press och massmedier kontrolleras av regimen. , som är medlem av Dashoguz Ecological Club, greps anklagad för illegal gränspassage och för att ha varit inblandad i attentatsförsöket mot president . dömdes han till fängelse i en rättegång där inga nationella eller internationella observatörer tilläts närvara. Mot bakgrund av händelserna i samband med attentatsförsöket mot president skrev jag till utrikesminister och framförde min oro över de omfattande gripanden som gjorts. framhöll jag vikten av att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls och att gripna personers rättssäkerhet tillvaratas och att de behandlas i enlighet med de internationella åtaganden som gjort då det gäller mänskliga rättigheter. har också inom EU varit pådrivande för uttalande av EU med anledning av händelserna. EU har framfört oro över rapporterna om de gripanden i stor skala som gjorts och uppmanat de turkmenska myndigheterna att visa återhållsamhet och att agera i enlighet med förpliktelser enligt internationell rätt. EU, som vägrats tillträde till rättegångarna, följer fortlöpande utvecklingen och fortsätter att i dialog med myndigheterna driva frågan om upprätthållandet av respekten för de mänskliga rättigheterna. Också inom ramen för () har tagits upp. har varit en av undertecknarna för att möjliggöra att en expertgrupp för mänskliga rättigheter sänds till . har dock vägrat att samarbeta och inresevisum har inte beviljats. center i , som samarbetat med Tukhbatullin i miljöfrågor, har till landets myndigheter framfört sin oro för Tukhbatullins situation och begärt att få besöka honom. Centret har framhållit vikten av att rättegången bedrivs i en öppen och transparent miljö och att såväl nationella som internationella observatörer tillåts närvara. utrikesminister besökte som representant för ordförandeskap och krävde i samtal med president att Tukhbatullin skulle släppas fri. , som inte fick tillträde till rättegången, följer fortsättningsvis fallet med Tukhbatullin. Vi kommer från svensk sida att fortsatt följa ärendet och såväl bilateralt som multilateralt verka för att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls i och att Tukhbatullin släpps fri.
frs · GQ12651 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:651 om finansiell samordning har frågat socialministern vilka åtgärder han avser att vidta för att garantera en fortsättning av i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En arbetsgrupp i har utarbetat en departementspromemoria (Ds2003:2) med förslag om finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Enligt förslaget ska samordningen omfatta socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsmarknadsmyndigheterna. Promemorian är ute på remiss. Hur regeringens förslag om finansiell samordning slutligt kommer att utformas kan jag inte uttala mig om . Remisstiden går ut först och därefter kommer frågan att beredas i . Det är min ambition att regeringen ska kunna presentera en proposition om finansiell samordning.
frs · GQ12652 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:652 om tandsköterskor för framtidens vård och behandling har frågat mig vad jag avser att göra för att det ska finnas utbildade tandsköterskor också för att vårda och behandla patienter. Tandsköterskeutbildningen blev en tvåårig gymnasieutbildning. blev tandvården en gren inom det nationella programmet för vård och omsorg, men upphörde utbildningen som nationellt gymnasieprogram. Tandsköterskeutbildning finns fortfarande vid ett fåtal fristående gymnasieskolor i landet. Utredningen 2000 har i sitt slutbetänkande Tandvården till (SOU2002:53) föreslagit att det ska inrättas en nationell tandsköterskeutbildning som påbyggnadsutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen. Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inom . Jag kan därför inte ge något besked om tandsköterskeutbildningens utformning. Mot bakgrund av att det saknas en nationell tandsköterskeutbildning är det emellertid viktigt att frågan får en lösning.
frs · GQ12653 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:653 om tryggt boende för äldre har frågat mig vad jag avser att göra för att man vid bedömning av särskilt boende ska se till den äldres hela livssituation. Av socialtjänstlagen framgår att kommunen ansvarar för att erbjuda äldre personer med behov av hjälp och stöd insatser i form av hemtjänst i ordinärt eller särskilt boende. Kommunen ska också verka för att äldre människor kan ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. När en kommun ska besluta om en person som ansöker om insatser inom äldreomsorgen ska erbjudas hjälp i någon form görs en bedömning och en sammanvägning av ett flertal olika förhållanden som rör den sökande. Bland annat sker en bedömning av den sökandes hälsotillstånd, sociala situation, boendesituation samt möjligheter att klara dagliga aktiviteter. Självklart sker också en bedömning av den sökandes konkreta hjälpbehov. Även hans eller hennes ålder vägs in i bedömningen. Ålder i sig utgör dock ingen omständighet för om en viss typ av hjälp ska erbjudas eller inte. En viktig princip i planeringen av kommunens insatser är att äldre ska kunna bo kvar i det egna hemmet så länge de vill. Det betyder att hjälpbehovet i hög utsträckning måste kunna tillgodoses av och hemsjukvårdens personal. Behovet av meningsfulla aktiviteter och social samvaro kan för dessa personer tillgodoses bland annat genom att möjlighet ges att medverka i verksamheter vid kommunens dagcentraler. Jag bedömer att den lagstiftning som reglerar behovsbedömningen inom äldreomsorgen har en ändamålsenlig utformning. Den modell för denna bedömning som tillämpas i kommunerna och som jag ovan redogjort för följer enligt min uppfattning väl intentionerna i denna lagstiftning. har andelen personer som erhåller äldreomsorg successivt minskat. Hjälpen har alltmer kommit att riktas till dem med de allra största vårdbehoven. Denna utveckling har dock bromsats upp , bland annat tack vare de kraftigt ökade statsbidrag som anvisats till kommunerna samt insatser som genomförts inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. Regeringen ser dock allvarligt på det faktum att det alltjämt finns många äldre som inte fullt ut får sina hjälpbehov tillgodosedda. För att kunna åstadkomma en mer generös fördelning av kommunens hjälpinsatser krävs bland annat att en positiv utveckling sker av kommunernas ekonomi så att mer resurser kan avsättas till vård och omsorg. Det krävs också punktinsatser av olika slag. Jag har tagit initiativ till ett elvapunktsprogram för äldreomsorgen som omfattar aspekter av stor betydelse för att kunna åstadkomma en god vård och omsorg för äldre personer. Programmet kommer att genomföras , bland annat i samarbete med och .