ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11447 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:447 av () till statsrådet om handläggningstider Vårt gemensamma välfärdssystem förutsätter att rutiner och handläggningstider fungerar på ett bra sätt. Människor i en svår situation ska kunna lita på att de får en god service. Att utbetalningen av ersättning försenas kan innebära en ekonomisk katastrof för många som lever på marginalen. Tyvärr inträffar det alltför ofta att det inte fungerar. Ett aktuellt exempel från mitt eget hemlän gäller en kvinna som fick vänta på sin ersättning. Hon säger i en tidningsintervju: "Men då har det gått alldeles för . Jag måste betala räkningar som alla andra. Hade det varit myndigheten som velat ha in pengar av mig så hade jag fått betala med en gång." Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon planerar för att försäkringskassorna ska kunna klara sina åtaganden.
fr · GR11448 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:448 av Axel Darvik (fp) till utbildningsminister om lottning vid antagning till högre utbildning har uppmärksammat att en 21-årig man från med toppbetyg inte lyckas antas till läkarutbildningen i eftersom han gång efter annan bort vid antagningsförfarandet. Detta utgör ett tydligt exempel på de problem som vi ser med dagens antagningsystem. Alla antagningssystem har brister men ett lottsystem torde höra till de sämre. Ett anpassat inträdesprov, för dem som uppfyller betygskraven, som grundar sig på de sökandes motivation, egenskaper och erfarenheter borde fälla avgörandet i stället för . Ett godtyckligt antagningsförfarande som inte heller premierar yngre sökande är ett slöseri med ungdomars tid och kraft men också med statens resurser. har uppmärksammat att vid internationell jämförelse är svenska universitetsstuderande äldre och tar på sig att ta ut examen. vill därför avskaffa de olika kvotgrupperna som ger fördelar för dem som är äldre och fått arbetslivspoäng. Med anledning av ovanstående undrar jag vilka åtgärder utbildningsministern planerar att vidta för att främja ett så rättvist antagningssystem som möjligt till svenska högskolor och universitet där yngre sökande inte missgynnas.
fr · GR11449 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:449 av () till utbildningsminister om lärlingsutbildning @ ett medel för fler att passera gymnasiet Antalet elever som lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg har ökat . Den allt mer teoretiserade skolan har fått många elever med läggning för mer praktiska ämnen att tappa lusten när kraven på teoretiska kunskaper blivit för höga. Resultatet blir avbrutna studier eller en icke fullständig gymnasieutbildning. Detta riskerar naturligtvis att leda till försämrad självkänsla och en svårare situation på arbetsmarknaden. Situationen skulle dock kunna vara annorlunda. Genom att skapa en skola där det praktiska kunnandet uppvärderas och likställs med teoretiskt kunnande skulle också mer praktiskt lagda elever känna uppskattning och bekräftelse. Man kan verkligen ifrågasätta huruvida alla efter avslutad gymnasieutbildning nödvändigtvis ska ha allmän behörighet till akademiska studier. Ett alternativ skulle kunna vara inrättandet av en yrkeshögskola. I utredningen utanför lyfts lärlingsutbildningen fram som ett sätt att möta ungdomar med praktisk begåvning och som ett sätt att minska avhoppen från gymnasiet. Forskaren är orolig för att den bredare gymnasieskolan i längden kommer att marginalisera mer praktiskt lagda elever. En mer yrkesinriktad utbildning skulle kunna hindra denna marginalisering enligt . Mot denna bakgrund vill jag fråga utbildningsministern: Är utbildningsministern beredd att bygga ut lärlingsutbildningen för att på så sätt minska avhoppen från gymnasieskolan?
fr · GR11450 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:450 av () till utbildningsminister om svenskt inflytande i ett () Inom EU-ländernas samarbete i utbildningsfrågorna är det sjätte ramprogrammet huvudsakligen inriktat mot tillämpad forskning. Därför behövs en särskild lösning för grundforskning och strategisk forskning. Den bör vara frikopplad från EU-byråkratin, till exempel i form av ett europeiskt forskningsråd. Idén med ett europeiskt forskningsråd förslogs första gången av Altiero Spinelli då han var ansvarig för den industriella strategin inom . Idén återupplivades 2000 genom , igångsatt för att stimulera debatt kring europeisk forskningsstrategi. Den har därefter stötts av kommissionären för forskningsfrågor, . I samband med ministerrådet inbjöds medlemsstaterna och till fortsatta diskussioner kring ett (). En expertgrupp som tillsattes under det danska ordförandeskapet tittar på frågan och kommer att lämna förslag till kommissionären . kommer det nederländska ordförandeskapet att politiskt lyfta frågan. Efter beslutet kommer det att ta innan ett ERC är operationellt, och man har talat om 2009 som ett möjligt startdatum. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vad avser ministern att göra för att bevaka de svenska forskningsintressena i varje led av tillskapandet av ett europeiskt forskningsråd?
fr · GR11451 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:451 av () till kulturminister om lärlingsutbildning @ ett sätt att rädda hantverksyrkerna riskerar uppemot 300 hantverksyrken att mer eller mindre försvinna då 100000 hantverkare kommer att gå i pension. Utbildningsmöjligheter saknas till dessa yrken varför rekryteringen av ny arbetskraft nästan är obefintlig. Ska även ha en kompetent och utvecklande hantverkarkår är det att ta problematiken på stort allvar annars riskerar en hel yrkeskår att dö ut. En yrkeskår som är av stor betydelse för vårt kulturarv. En sådan utveckling vore djupt tragisk och får inte inträffa. En satsning på en modern lärlingsutbildning skulle definitivt innebära ett lyft och en utökad möjlighet att kunna behålla en levande hantverkarkår. Internationellt sett satsar mycket lite på lärlingsutbildning medan länder som och utnyttjar denna möjlighet på ett helt annat sätt. En moderna form av lärlingsutbildning skulle kunna rädda hantverkarkåren . hoppas på att regeringen ser denna möjlighet och snabbt tar itu med problemet. Mot denna bakgrund vill jag fråga kulturministern: Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att avvärja bristen på hantverkare ?
fr · GR11452 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:452 av () till kulturminister om framtid har staten via ansvarat för som är förlagt till . har dock Sonera, gamla , valt att inte längre betala för verksamheten. Detta är mycket olyckligt. Tele- och IT-området är ett område inom vilket både och vill profilera sig. Teleindustrin har dessutom betytt mycket för vårt lands tillväxt. var världens telefontätaste stad. Och under hela industriepoken var LMEricsson det största telekommunikationsbolaget i världen. Det är därför högst befogat att ha ett . Museet har också visat sig öka intresset hos skolbarn för teknik och naturvetenskap. Att staten väljer att via sitt bolag dra in finansieringen utan att något alternativ för verksamheten har tagits fram, är oansvarigt. Det är mycket angeläget att verksamheten kan fortsätta. Att staten medverkar till att lägga ner ett museum som staten skapat är också unikt i världen, och man kan fråga sig om staten är intresserad av att stimulera intresset för teknik och naturvetenskap. Med denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till kulturminister : Vad avser kulturministern att vidta för åtgärder för att i ska hållas öppet även framöver?
fr · GR11453 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:453 av () till finansminister om utveckling i Många är de som arbetar i men bor i någon Mälardalskommun. Skälet till val av boendeort kan vara brist på bostäder i storstaden, bättre uppväxtmiljö för barnen eller andra individuellt inriktade orsaker. Detta fenomen innebär såväl en avlastning av bostadsmarknad som att det ger Mälardalskommunerna möjlighet att utvecklas som boendeort och därmed bibehålla en rimlig servicenivå. För den enskilde är det ofta möjligt att dagpendla inom regionen som behovet av en mindre lägenhet för tillfälliga övernattningar framstår som nödvändig. Då uppkommer skattelagstiftningens normer för dubbel bosättning vilket undergräver möjligheten att på ett acceptabelt sätt kunna verka i en ort och bo i en annan. Förhållandet innebär att den slitna devisen "är drivkraften för " framstår som något skamfilad. Givetvis skulle det vara bra för omlandskommuner om gjordes till en reell bostads- och arbetsmarknad. En bostads- och arbetsmarknad som är utformad efter befolkningens behov som det lägger grunden för alla kommuners möjlighet att ta del av regionens tilltänkta tillväxt. Min fråga till finansministern blir därför: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att genom en förändring av gällande skattenorm medverka till att göra till en fungerande och integrerad bostads- och arbetsmarknad?
fr · GR11454 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:454 av () till finansminister om skattereglerna för avskrivning av datorer Reglerna för den skattemässiga avskrivningen av datorer innebär att ett företag kan skriva av maskiner och inventarier skattemässigt , , alternativt på restvärdet av anskaffningsvärde minus ackumulerade avskrivningar. Den tekniska utvecklingen innebär emellertid att är en för avskrivning av datorer. avskrivning skulle bättre ligga i linje med verkligheten. Programmen är så komplexa att varje generationsbyte av program i praktiken medför att också datorer måste bytas. Behovet av ständigt snabbare processorer, mer internminne och större hårddiskar är påtagligt. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att skattereglerna för avskrivning av datorer och nätverksutrustning bättre ska stämma med den verkliga nedskrivningstakten?
fr · GR11455 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:455 av () till statsrådet om motverkande av spioner i asylprocessen görs ingen kontroll av om tolken vid asylmottagningen i är angivare eller spion åt hemlandets regim. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att asylsökande ska möta angivare eller spioner inom asylprocessen som kan hota den asylsökande eller dess familj. Hur avser statsrådet att agera för att se till att det inte finns några spioner eller angivare inom den svenska asylprocessen?
fr · GR11456 · 2003-12-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:456 av () till statsrådet om rasism och integration Vi kan aldrig arbeta, agera, diskutera för mycket när det gäller hur vi arbetar mot rasism och för integration. Alla olika demokratiska och politiska organ är mycket duktiga på att tillsätta arbetsgrupper, utredningar etcetera i sakfrågan. Men vi får inte luras oss själva och stanna därvid. Vi måste gå från ord till handling! Jag vet att mycket har gjorts från regeringens sida i sakfrågan, bland annat den nationella handlingsplanen, projekten mot rasism och Levande historia. Men vi får inte nöja oss med detta, vi måste gå vidare då mycket återstår. som nation åtog sig att agera i sakfrågan på en mängd olika sätt enligt The Plan of Action. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om hon avser att ta initiativ till en systematisk genomgång av vad har gjort för att förverkliga The Plan of Action.
fr · GR11457 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:457 av () till kulturminister om radioskugga I kommun, i , bor ca 10000 personer. Kommunen är belägen cirka en timmas resa från . Med andra ord ligger den centralt placerad geografiskt sett, trots detta befinner sig boende i delar av kommunen i så kallad radioskugga. Inom vissa fastigheter i centralort saknas helt möjlighet att lyssna på radio. Under /01 behandlade regeringens proposition 2000/01:94, Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005. I beslutet framgår att radio- och TV-sändningarna ska nå 99,av den fast bosatta befolkningen via det analoga marknätet. Grunden i ett demokratiskt samhälle är ett öppet och allsidigt kommunikationssystem som, på lika villkor, erbjuder hela befolkningen tillgång till såväl information och opinionsbildning som kultur och underhållning. Min fråga blir därför, vilka åtgärder kulturministern avser att vidta för att alla människor som bor i ska få samma möjlighet att lyssna på radio som landets övriga invånare.
fr · GR11458 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:458 av () till näringsminister om IUC:s framtid Industriella utvecklingscentra har funnits på nio orter i landet. Syftet är att stimulera till utveckling och nya jobb i mindre företag. Den statliga finansieringen fördelas på tre verksamheter: på uppsökande verksamhet, produktutveckling och förstudier för avknoppning (UPA). Detta har varit en försöksverksamhet som förlängts . Mellan staten () och IUC-bolagen finns ett villkorsavtal som bland annat reglerar att IUC ska vara ett självständigt bolag med majoritetsägande av det lokala näringslivets små företag. Efter försöksverksamheten har regeringen tillsatt en utredare som har haft i uppgift att se över insatserna för företagsutveckling på regional nivå. Enligt uppgift ska regeringen ta ställning till fortsatta insatser där UPA-insatser ingår. IUC-verksamheten är en viktig del i vårt arbete med att på olika sätt stötta småföretagen. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder som planeras för IUC-verksamhetens fortsatta utveckling.
fr · GR11459 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:459 av () till statsrådet om statens ansvar för flygplatserna Många flygplatser i har ekonomiska problem. Ett exempel är . Flygplatserna är viktiga för en regions utveckling och tillväxt. Det är därför nödvändigt att staten också i fortsättningen tar ett ansvar för att flygplatserna kan vara kvar och för deras utveckling. I diskuteras att andra intressenter som näringslivet, kommunen och ska ta över. Det är naturligtvis bra om också andra engagerar sig men huvudansvaret måste ligga hos staten och . Flygplatser med den dimension som bland annat har är en del av den infrastruktur vilken bör ingå i statens ansvarsområde. Jag vill fråga infrastrukturministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att trygga flygplatsernas fortsatta existens och utvecklingsmöjligheter.
fr · GR11460 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:460 av () till justitieminister om skärpta straff för djurrättsaktivister kom domen för de djurrättsaktivister som angripit och saboterat verksamheten vid Gimranäs äggkläckerier i . Vid attacken åstadkoms skador för . 42000 ägg förstördes, vilket utgör av svensk produktion. Produktionen stod stilla . Konsekvenserna är dessutom större än de direkta. Skadegörelsen gör det svårare för företag att teckna försäkringar. I ljuset av aktivisternas gärningar är det tydligt att samhället måste ta ett större ansvar och skydda de näringar och näringsidkare som hotas. De ska ha samma möjligheter att driva sin verksamhet i trygghet som alla andra företagare. De tre åtalade dömdes för grov skadegörelse till vardera tio månaders fängelse samt skadestånd. Det är ett brott som kan ge upp till fängelse. Straffet hamnar således på den lägsta delen av straffskalan. De som begår brott riktade mot pälsfarmare, pälsaffärer, äggkläckerier med flera sätter sig medvetet över de demokratiska spelregler vi alla är överens om. Vissa begår till och med brott för att få avtjäna straff och göra sin röst hörd även i domstolen. Är då straffen tillräckliga om en del aktivister tar så lätt på att avtjäna sina straff? Justitieministern har sagt att han tycker detta är ett mycket allvarligt hot mot vårt demokratiska samhälle. Jag undrar därför om justitieministern nu är beredd att med allvar visa det genom att skärpa straffpåföljden för så kallade djurrättsaktivisters brott.
fr · GR11461 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:461 av () till socialminister om ungas läkemedelsbruk Kilen har genomfört en enkätstudie avseende användande av läkemedel i sju gymnasieskolor i och . 3468 elever i åldern 16@19 år har besvarat enkäten vilket motsvarar en svarsfrekvens om . Bland det anmärkningsvärda i resultatet återfinner vi att läkemedel inte sällan används av ungdomarna för "vad man själv anser att det är bra för". Det innebar att till exempel smärtstillande användes för smärta men också för oro, ångest och stress. Enkätstudien visar tydligt på behovet av en konsumentinriktad information. Det finns också ett behov av att åldersanpassa information då alltfler unga använder läkemedel som inte är kopplade till ett specifikt sjukdomstillstånd. Kunskap och medvetenhet krävs för att kunna bedöma när smärtstillande ska användas och vilka läkemedel som kan kombineras eller inte. Min fråga till socialminister är följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att motverka unga flickors och pojkars felaktiga användning av läkemedel?
fr · GR11462 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:462 av () till socialminister om kostnader för hemtjänst i vistelsekommun gäller regeln att kommuner är skyldiga att tillgodose behovet av hemtjänst för alla som vistas i kommunen, även för personer som är boende i en annan kommun. Det är rimligt att en person erbjuds hemtjänst på den plats där han eller hon vistas. Problem uppstår dock för kommuner som har en hög andel fritidsboende. Det har blivit allt vanligare att människor vistas halvårsvis i sina sommarhus, framför allt efter pensionering. Det medför omfattande kostnader för de berörda kommunerna, som måste betala för hemtjänst åt de fritidsboende utan att någon ersättning utgår från hemkommunen. Personalen blir extra hårt belastad , då semestrar ska tas ut. Följden blir många övertidstimmar och sjukskrivningar. Inom får elever med särskilda skäl gå i skola i annan kommun. Inom det nationella gymnasieprogrammet finns en frihet att gå i gymnasium i en annan kommun än hemkommunen. Då har den mottagande kommunen rätt till ersättning från elevens hemkommun. I sjukvården har patienten valmöjlighet enligt hälso- och sjukvårdslagen och då sker ersättning utifrån riksavtalet för utomlänssjukvård. Men när det gäller finns inget motsvarande system för kompensation av kostnader. Jag vill fråga socialministern om regeringen avser att vidta några åtgärder för att kommuner med många fritidsboende inte ska drabbas av orimligt höga kostnader för .
fr · GR11463 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:463 av () till socialminister om glutenintolerans Att ha glutenintolerans medför en betydande merkostnad då glutenfria ersättningsprodukter är dyrare än vanlig mat. är det ålder och bostadsort som avgör vilken ersättning man får av landstingen i merkostnadsersättning. I vissa landsting utgår ingen ersättning alls. Barn får ett begränsat bassortiment av specialprodukter på recept. Flera statliga utredningarna har avlöst varandra . Dock har ingen av dem resulterat i något beslut. har på uppdrag av tagit fram ett kompromissförslag som berörda parter ställt sig bakom, exempelvis , och . Utredningen föreslår att man ska normalisera matkostnaderna för den som har behov av speciallivsmedel, oavsett ålder och bostadsort. Hanteringen av livsmedelsanvisningen föreslås försvinna helt vilket frigör resurser inom sjukvård och apotek. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta med anledning av förslagen i rapporten för barn och vuxna?
fr · GR11464 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:464 av () till socialminister om hjärtinfarktspatienter En arbetsgrupp inom har gjort en undersökning och kommit fram till att 650 patienter dör i onödan på våra sjukhus. Detta anses bero på grund av otillräcklig utrustning och att utbildning av vårdpersonal har försämrats. En av orsakerna till detta misslyckande kan bero på att sjukhuspersonalen förlitar sig på de speciella akutteamen som finns att tillgå, och är på plats för att snabbt ingripa. Slutsatsen att 650 personer dör i onödan och detta inom sjukhusets väggar med tillgång till personal kräver att insatser görs som förhindrar de onödiga dödsfallen. I en tidigare enkätundersökning gjord 1999 framkom att av alla sjukhus i hade en acceptabel utbildningsnivå för att ta hand om patienter med hjärtstopp. I en senare mätning tyder det på att det skett en försämring. Arbetsgruppen inom påpekar särskilt vikten av att det finns tillgång till defibrillatorer samt personal som är utbildade för att använda dem. En investering som motsvarar kostnaderna för en sjukhussäng. 4 av 74 tillfrågade sjukhus uppger att de har kvalitetskontrollsystem för patienter som drabbas av hjärtstopp, enligt . Med anledning av de oroande uppgifterna vill jag ställa följande fråga. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att hjärtpatienterna som behandlas inom sjukvården ska få ett säkrare medicinskt omhändertagande?
fr · GR11465 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:465 av () till statsminister om rollfördelning mellan och regeringen Vid en riksdagsdebatt angående bland annat personalförstärkningar i förskolan fällde statsrådet följande yttrande: "Pengarna sprättas ju inte hit och dit okontrollerat, utan de fördelas på det sätt som den nuvarande regeringen anser vara allra bäst." Statsrådet sade senare i debatten: "Regeringen fördelar pengarna som man själv anser bäst." Enligt grundlagen har och regeringen olika uppgifter utifrån maktdelningsprincipen. När det gäller statens ekonomi är det som fastställer fördelning av statens medel såvida det inte i särskild ordning beslutats om annat, till exempel vad gäller medel till regeringens förfogande. En sammanblandning mellan uppgifterna är att ett avsteg från grundlagen. Statsrådet uttalande och upprepning visar att statsrådet inte förstått den konstitutionella skillnaden mellan och regeringen. Det är anmärkningsvärt att ett statsråd inte ens har elementära kunskaper om den svenska grundlagen. Vidare brister statsrådet i respekt för som lagstiftare och beslutande organ vid fördelningen av de statliga anslagen vilket också i sig är ytterst klandervärt. Rimligtvis bör statsministern vidta åtgärder för att säkerställa statsrådens kunskaper i grundlagen så att förtroende för regeringen inte riskerar att skadas. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsministern: Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att statsrådet uttalanden inte ska skada förtroende för regeringen?
fr · GR11466 · 2003-12-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:466 av () till statsminister om statsrådets och mediernas oberoende Kulturministern har låtit förstå att hon anser att DN och DI har bevakat på ett bristfälligt sätt. Hon menar att detta skulle bero på att , avgångne ordförande, är VD för som äger nämnda tidningar. Kulturministern säger i ett radioinslag att tidningarna, om någon annan person varit aktuell på motsvarande sätt som , skulle granskat det hela "tuffare, hårdhäntare och då möjligen också givit fler fakta i målet". Kulturministern använder sig av andrahandsuppgifter när hon ger uttryck för sina åsikter. Hon har själv inte låtit genomföra någon inventering eller granskning, utan nöjer sig med att konstatera att hon "träffat människor som tycker så här", att hon "har bilden från andra" och andra liknande uppgifter. Hon säger dessutom i radioinslaget att hon "själv inte läser DN". Jag menar att detta är mycket oprecisa anklagelser mot ett enskilt medieföretag och vill mot bakgrund av det jag ovan anfört fråga: Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att garantera att inte enskilda medlemmar av regeringen genom uttalande eller på annat sätt försöker påverka enskilda massmediers behandling?