ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11895 · 2003-05-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:895 av () till kulturminister om ansvar i public service De tre programbolagen , , , , och , , bildar tillsammans det vi brukar kalla public service, eller på svenska allmänhetens radio och TV. De har varsin styrelse som utses av en förvaltningsstiftelse och vars främsta uppgifter är att tillsätta de olika bolagens chefer. utses av regeringen. Vid tillsättning av ny chef för tog styrelsen mycket god tid på sig, UR "blödde" och en utredning föreslog att UR skulle läggas ned. Det ville inte och fick UR en ny vd som stärkt bolagets ställning väsentligt. Chefstillsättning för SVT drog också ut , pinsamt . Och inte nog med det, kantades av diverse fiaskon som gav hela bolaget dåligt ryckte. är det igen. En enig styrelse för är plötsligt oenig, och styrelsens förslag till ny bolagschef dras tillbaka. Detta förfaringssätt kan komma att kosta det avgiftsfinansierade programbolaget . Vi som betalar avgift gör det för att få hög kvalitet på programinnehåll, inte för att finansiera skadestånd baserad på styrelsens inkompetens. Jag tycker att beskrivna exempel från verkligheten tydligt visar på att dagens organisationsstruktur för public service inte fungerar på ett tillfredsställande sätt. Avser kulturministern att verka för att organisationsstrukturen för public service ses över?
fr · GQ11896 · 2003-05-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:896 av () till jordbruksminister om ratificering av nr169 nr169 antogs 1991 i FN och var pådrivande och delaktigt vid framtagandet av denna konvention till skydd för ursprungsbefolkningars rättigheter. har ännu inte ratificerat den. Vi är nu ett av de få länder, som ännu inte skrivit under konventionen. De övriga är bland andra och . Våra grannländer har gjort det. , , före detta landshövding i , har på regeringens uppdrag utrett frågan om anslutning till konventionen (SOU 1999:25). Det är nu den överlämnades till regeringen. På grund av regeringens passivitet i frågan har bland annat rättsliga processer förorsakat enskilda samer stora ekonomiska bekymmer. Även för staten har det inneburit stora rättsliga kostnader. Problemen måste få en lösning. Det är hög tid att regeringen med kraftfulla åtgärder tar itu med att stadfästa samernas rättigheter i lag. Vårt ursprungsfolk samerna måste få möjlighet att bevara och utveckla det samiska samhället och kulturen med en självbestämmanderätt i egna angelägenheter. En positiv social utveckling i förutsätter hållbara relationer till alla folkgrupper i vårt land. Många ställer sig frågan varför en ratificering ännu inte ägt rum och jag vill därför fråga jordbruksminister : Vad avser ministern att göra för att genomföra ratificeringen och i så fall när?
fr · GQ11897 · 2003-05-08 00:00:00 — Fråga 2002/03:897 av () till jordbruksminister om förvaltning och skötsel av fiskevårdsområden Nuvarande lagstiftning (1981:533) om fiskevårdsområden måste ses över. Ett av de större problemen för att utveckla fisket och turismen är kollisioner mellan rådande lagstiftning som ska reglera verksamheterna. Vanligtvis är det flera hundra (>100) delägare och ibland flera tusen (>1000) delägare i en fiskevårdsområdesförening. Dagens skattesystem, där det är delägarna i en fiskevårdsområdesförening som är skattskyldiga för föreningens inkomster och förmögenhet, oavsett om delägarna fått någon utdelning eller ej, är orimligt. I detta sammanhang vore det en klar fördel för delägarna om fiskevårdsområdesföreningarna, det vill säga de som säljer (varan) fiskekorten, vore skattesubjekten. Är jordbruksministern beredd att vidta åtgärder i syfte att förenkla delägarnas, samhällets och föreningarnas hantering i och av fiskevårdsområden?
fr · GQ11898 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:898 av () till socialminister om bristen på ortodontister Bristen på tandreglerare, ortodontister, förlänger köerna till tandreglering för många barn och unga. På en del håll i är kötiden för att få påbörja sin tandreglering . Bristen på ortodontister beror huvudsakligen på att för få tandreglerare utbildats. Ett annat skäl är att ca 60 ortodontister från arbetar utomlands . Nya erfarenheter och högre löner har varit drivkraften bakom flytten. Flera tandregleringskliniker i , och kommer troligen att läggas ned på grund av svårigheterna att rekrytera personal. Regionen har försökt rekrytera personal till ett flertal kliniker utan att en enda sökande stått att finna. Vad avser ministern att göra för att öka tillgången på ortodontister och därmed korta köerna till tandreglering?
fr · GQ11899 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:899 av () till socialminister om drabbade reumatiker Läkarna hade tidigare en teori om att det fanns ett samband mellan reumatism och tandinfektioner. På grund av detta fick åtskilliga reumatiker främst alla tänder utdragna, något som senare visat sig vara en onödig åtgärd. Ingen vet hur många reumatiker som fick alla sina tänder utdragna och därmed måste skaffa sig löständer, men har kontakt med ett tjugotal personer av dem som är i livet. kräver nu ersättning för de personer som fick denna behandling. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för dessa drabbade reumatikers skull?
fr · GQ11900 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:900 av (s) till socialminister om läkarbrist Samverkan mellan kommunerna och landstingen i omsorgen och vården utvecklas. Det finns dock en del att göra när det handlar om att avhjälpa bristerna i det medicinska omhändertagandet i hemsjukvården eller på särskilda boenden. I lägesrapport nämns att bristen på läkare i det särskilda boendet och hemsjukvården är ett problem. Avser ministern att vidta någon åtgärd i denna så viktiga fråga?
fr · GQ11901 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:901 av (s) till socialminister om psykisk vård av barn och ungdom Barn och ungdomar mår i generellt sett bra. Men vi har sett tecken som tyder på att det psykiska hälsoläget försämrats. var ökningen stor. Ser man på de olika landstingens prioriteringar, så skiljer de sig i denna fråga. I vissa landsting får de unga snabbt hjälp medan det i andra landsting är oacceptabelt långa väntetider Avser ministern att vidta några åtgärder så att alla barn och unga får den hjälp de behöver oavsett var de bor i landet?
fr · GQ11902 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:902 av () till statsrådet om bortglömda barnsoldater efter fredsavtalet i lever tusentals före detta barnsoldater utan någon som helst assistans från samhället. De återanpassningsprogram som instiftats för soldater har ingen motsvarighet för de tidigare barnsoldaterna. Att använda barn i väpnade konflikter är förbjudet enligt både angolansk och internationell rätt. Trots det var uppskattningsvis 11000 barn involverade i kriget under de sista årens strider @ både i regeringens trupper och inom Unita. Enligt en rapport från Human Rights Watch har dessa barn blivit offer två gånger om. Dels genom att bli berövade sin barndom i egenskap av soldater och dels genom att bli nekade tillgång till statliga demobiliseringsprogram. Dessa barn behöver omhändertas via program som ser till deras specifika behov och deras erfarenheter som soldater. Barnen måste också identifieras och deras familjer och hem måste spåras. Så länge det inte genomförs kan inte några demobiliseringsprogram riktas till barn. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet vad denne ämnar vidta för åtgärder i internationella organ för att hjälpa före detta barnsoldater.
fr · GQ11903 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:903 av () till statsrådet om barn som far illa När barn placeras i en kommun, i väntan på utredning av asylskäl, ska stå för samtliga kostnader under utredningsprocessen, är det sagt. Men, om ett barn far illa och detta kommer till socialförvaltningens kännedom, genom till exempel en anmälan, blir det denna förvaltning som får stå för både utredningsuppdraget och de kostnader som detta medför. Problem som uppstår i dessa familjer beror i de flesta fall på att familjerna är oroliga för beslut om utvisning eller att det redan finns ett utvisningsbeslut. borde därför ha både bättre resurser och större kompetens än kommunerna i att stödja barnen och deras familjer i deras väntan på beslut om uppehållstillstånd. Det finns nu ett antal kommuner, ofta mindre kommuner, vars budget kraftigt belastats genom att man som kommun inte ersätts ekonomiskt av för sådana utredningskostnader. Dessutom har man svårt att tidsmässigt klara av denna extra belastning som dessa utredningar utgör. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att förmå att själva ansvara för de utredningar som uppkommer under tid för asylprövning?
fr · GQ11904 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:904 av () till finansminister om moms på second hand-affärer Det finns i ett stort antal ideella organisationer som arbetar med olika slag av internationella biståndsprojekt samt sociala och humanitära insatser inom vårt eget land. För att kunna finansiera dessa insatser bedriver många av organisationerna en så kallad second hand-butik. På uppdrag av regeringen har en utredning, Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv, gjorts för att kunna harmonisera vår skattelagstiftning med . Ett förslag som utredningen för fram är bland annat att belägga försäljning av second hand-varor med moms. Inom EU tillämpas olika regler vad gäller moms på ideella organisationers försäljning av skänkta varor. En stor oro har spridit sig bland ideella organisationer där man befarar att underlaget för hjälpinsatserna kommer att minska drastiskt. Vad avser finansminister att göra för att inte underlaget för en stor grupp ideella organisationers humanitära bistånd ska slås undan?
fr · GQ11905 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:905 av () till utbildningsminister om nationella prov Lärare på i ifrågasätter värdet av det nationella provet i matematik då det visat sig att detta prov för årskurs nio funnits tillgängligt på Internet. Riktigheten i detta påstående har tydligen bekräftats av såväl medierna som av . Inför delprov C har dessutom elever erbjudits att få att köpa lösningar. Frågan uppkommer då om det är meningsfullt att redovisa proven, som ska användas i en nationell sammanställning över svenska elevers kunskaper i matematik. Man frågar sig om överhuvudtaget dessa prov i fortsättningen ska användas år . Avser ministern att vidta några åtgärder på grund av den uppkomna situationen vad gäller nationella prov?
fr · GQ11906 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:906 av () till utbildningsminister om utländska studenter Utländska medborgare som väljer att studera och forska i ställs inför många prövningar och systemet är omgärdat av snåriga regler. Varför vill regeringen inte att högutbildade invandrare ska stanna i ? frågar SACO-ekonomerna i en debattartikel i . Ett tydligt exempel på den märkliga inställningen till internationella akademiker är återvändanderegeln. Enligt denna regel måste gäststuderande, som ansöker om uppehållstillstånd, ha för avsikt att lämna då de avslutat sina studier. Detta är ett villkor för att uppehållstillstånd ska beviljas. Regeln är egendomlig inte minst beroende på behoven av högutbildad arbetskraft. har studenten rätt att arbeta som uppehållstillståndet är beviljat, men tillståndet gäller inte medföljande partner. Med andra ord är systemet endast uppbyggt för ensamstående. Följer maka eller make med ska de inte få möjlighet till förkovran. Majoriteten av de utländska studenterna måste alltså lämna vårt land efter avslutad högskoleutbildning. Vad ämnar ministern vidta för åtgärder för att utländska studenter enklare ska kunna få stanna kvar och arbeta efter examen om man så önskar?
fr · GQ11907 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:907 av () till justitieminister om herrelösa hus Fastigheter utan ägare, herrelösa hus, är ett problem som förutom kapitalförstöring innebär obehag och direkta risker för hyresgäster. Hur man ska komma åt problemet har diskuterats . Eftersom frågan är komplex och berör många olika samhällsområden har det varit svårt att hitta en rimlig lösning på problemet. Justitieministern angav i ett frågesvar till mig att en arbetsgrupp, bestående av representanter för olika departement, som berett frågan, nu var klar med sitt arbete. Arbetsgruppens överväganden skulle kompletteras med lagförslag, vilket hade påbörjats och beräknades vara klart . Några åtgärder angående detta har ännu inte presenterats och kommuner som är berörda av ovannämnda problem väntar på en snar lösning. Jag vill fråga justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att presentera lagförslag avseende herrelösa hus för .
fr · GQ11908 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:908 av () till justitieminister om åtgärder mot sexualbrott Återigen får vi rapporter om våldtäktsmål där kvinnan hamnat på den anklagandes bänk och alltför ofta blir därmed gärningsmännen friade. I och med detta skickas mycket hemska signaler till kvinnor: Det är ingen idé att du anmäler om du blir våldtagen, våldsmannen, eller våldsmännen, går fria i alla fall och du är den som skärskådas. gjorde ett tungt arbete och lämnade många bra förslag på ändringar. Men har det varit tyst. I en fråga som ställde angående lagstiftningen om våldtäkt så lämnade Justitieministern svaret att en proposition skulle lämnas till men så har inte skett. Varför dröjer det? Sexualbrott är i allra högsta grad en prioriterad fråga för de kvinnor som blivit utsatta men ger också en viktig signal till hela vårt samhälle om hur man ska se på toleransen just för dessa brott. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser ministern att, å det snaraste, lägga fram en proposition angående sexualbrott som skyddar kvinnorna?
fr · GQ11909 · 2003-05-09 00:00:00 — Fråga 2002/03:909 av () till justitieminister om patriarkala synsätt i domstolarna får vi rapporter igen om våldtäktsmål där kvinnans beteende och utseende diskuteras och gärningsmännen slipper undan både integritetskränkande frågor och straff. Rapporter från medierna som talar om att gärningsmännen allt för ofta går fria och att det är offrets trovärdighet som ifrågasätts med kränkande frågor förstärker bilden att det patriarkala synsättet fortfarande råder inom domstolarna. Flörtade hon och hade utmanande kläder så är hon en slampa och sådana får räkna med att bli våldtagna. Alltså hon har sig själv att skylla. har detta synsätt debatterats och ifrågasatts och ändå lever det vidare. Dessutom skickar samhället genom detta mycket olustiga signaler till kvinnor; att det inte är någon idé att anmäla en våldtäkt för gärningsmannen slipper undan men kvinnan riskerar att bli kränkt igen @ i domstolen. Varför är det så svårt för domstolarna att ändra sitt uppenbart manschauvinistiska synsätt och sin normbildning? Rättsväsendet har utbildats angående detta ett flertal gånger men ändå sker ingen större förändring. Vad krävs för att detta "gamla" sätt, att betrakta kvinnor som ständigt sexuellt tillgängliga, ska försvinna från domstolarna? På vilket sett avser ministern att verka när det gäller problemet med det patriarkala synsätt som fortfarande råder i domstolarna?
fr · GQ11910 · 2003-05-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:910 av () till utbildningsminister om sexuella trakasserier i högskolan I refereras en undersökning genomförd på i med över 4200 svarande. Undersökningen visar att varannan kvinnlig student utsatts för könskränkande beteende och att en av tre har kränkts sexuellt. Könskränkningarna består i att studenten blir förlöjligad eller inte tas på allvar på grund av sitt kön. De sexuella kränkningarna består bland annat av blickar, beröring och kommentarer av sexuell art. Det är så vanligt att en kvinnlig student har utsatts för trakasserier än en manlig student. Denna undersökning från ett av mest välkända lärosäten belyser en allvarlig problematik och ett inte alltför djärvt antagande är att situationen på inte är unik. Det är tydligt att lagen om likabehandling av studenter i högskolan, som trädde i kraft , inte har givit tillräckliga resultat. Det är helt oacceptabelt att människor ska behöva utsättas för kränkningar av denna typ och det kan, förutom rent personliga konsekvenser, leda till konsekvenser för utbildningen i sig. Risken finns att kvinnor väljer att inte söka sig till vissa typer av utbildningar av rädsla för att utsättas för kränkande behandling. Vad avser ministern att göra för att skärpa åtgärderna för att komma till rätta med problemen med trakasserier av sexuell art eller på grund av kön på högskolan?
fr · GQ11911 · 2003-05-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:911 av () till jordbruksminister om dvärgbandmasken Rävens dvärgbandmask och hundens dvärgbandmask är allvarliga problem i stora delar av . hittades rävens dvärgbandmask i , dock ännu inte i . Hundens dvärgbandmask förekommer hos hund, katt och varg. Den är mycket ovanlig hos svenska djur. Infekterade djur kan föra smittan vidare via maskägg som följer med avföringen ut i det fria. Människor kan sedan infekteras genom att till exempel äta förorenade bär och svamp. Hos människa kan blåmask bildas som i sin tur kan leda till allvarliga sjukdomar. Behandling av djur sker med avmaskningsmedel. Olika införselregler finns mellan länder. Det regleras bland annat i förordningen (1996:1830) om införsel av levande djur, samt föreskrifter (1996:52 och 2002:43) som alla syftar till att förebygga och förhindra smittspridning. Regler om avmaskning, friskintyg som ska utfärdas av veterinär finns också. i har framfört att många människor känner oro och olust inför dvärgbandmaskens framfart. "Om parasiten får fäste i vårt land kan den göra lingon, svamp, smultron, hjortron och frilandsodlade grönsaker till förbjuden frukt", skriver man. Ytterligare åtgärder för att förhindra att smittan når efterlyses, såsom bekämpning av illegal införsel av djur och kampanjer för att djurägare ska följa lagar och föreskrifter. Mot bakgrund av ovan frågar jag jordbruksministern: Avser jordbruksministern att vidta några ytterligare åtgärder för att skydda oss mot dvärgbandmasken?
fr · GQ11912 · 2003-05-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:912 av () till jordbruksminister om ersättning till torskfiskarna lovade jordbruksministern att fiskerinäringen skulle ersättas fullt ut vid eventuellt fiskestopp. Genom den pågående debatten om torskens fortlevnad har priset sjunkit för råvaran, eftersom konsumenterna skrämts bort. Detta har förstärkts av att inga politiska beslut tagits som långsiktigt räddar torskens överlevnad, trots att ett antal sådana åtgärder föreslagits av fiskerinäringen själv. Dessutom infördes ett långt stopp . har gått sedan det nuvarande tidigarelagda fiskestoppet av torsk infördes. Ekonomin börjar nu bli alltmer ansträngd för många, och enligt min uppfattning vore det rimligt om jordbruksministern lever upp till löftet om ersättning fullt ut. riskerar fiskerinäringen att helt slås ut i avvaktan på att torskfisket kan återupptas efter nu gällande stopp. Jag hoppas att fiskerinäringen inte står inför ett löftesbrott. Avser ministern att vidta åtgärder så att fiskerinäringen erhåller den ersättning som är utlovad ?
fr · GQ11913 · 2003-05-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:913 av () till miljöminister om ozonets hälsokonsekvenser Enligt en forskningsrapport från som presenterade så är det marknära ozonet farligare än vad man trott. Ozonet orsakas i första hand av avgaser från bilar. I rapporten konstateras att de miljömål som satts upp är otillräckliga, eftersom forskarna menar att det uppstår negativa hälsoeffekter vid betydligt lägre halter än vad man trott och kalkylerat med. Enligt studien är det betydligt fler människor som fått söka sjukvård på grund av andningsproblem orsakade av ozon än tidigare statistik visat: 2800 personer är drabbade enligt Umeåforskarna. uppskattningar gav en siffra på mellan 90 och 360 fall. Problemet med ozonet förvärras av att det kan färdas långa sträckor, vilket naturligtvis också pekar på vikten av internationellt samarbete på miljöområdet. Vad avser miljöministern att göra för att ytterligare begränsa det marknära ozonets negativa hälsokonsekvenser?
fr · GQ11914 · 2003-05-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:914 av () till statsrådet om finansiering av LSS-kostnader Betänkandet Utjämning av LSS-kostnader (SOU 2002:103) har remissbehandlats. Kommittén föreslog ett långtgående utjämningssystem för LSS-kostnaderna mellan kommunerna i syfte att skapa mer likvärdiga ekonomiska förutsättningar över landet. Av de 274 kommuner och regionala kommunförbund som svarat på remissen vill 263 kommuner att staten finansierar verksamheten med ett riktat statsbidrag eller att utjämning av kostnaderna sker enligt den så kallade bruttometoden. Ansvaret för att tillhandahålla insatser ska dock, enligt denna överväldigande majoritet av kommunerna, även framgent vara kommunalt och inte statligt. Även , och Statskontoret förordar bruttometoden. Det kan tilläggas att av övriga 25 remissinstanser vill endast ett tiotal se så kallade genomsnittsmetod. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att överväga den metod för finansiering av LSS som en överväldigande majoritet av kommunerna uttalat sitt stöd för?
fr · GQ11915 · 2003-05-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:915 av () till statsrådet om textremsor för synskadade Att vara synskadad är ett svårt handikapp. har dock många hjälpmedel uppkommit som underlättar för den synskadade att leva som vanligt i samhället. Ett hjälpmedel som länge efterlysts av de synskadade är uppläsning av den text som visas i TV, exempelvis textade filmer. har påbörjat arbetet, men projektet drar ut utan konkreta resultat. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern att göra för att skynda på införandet av uppläsning av textremsor i TV-apparaten?
fr · GQ11916 · 2003-05-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:916 av () till utbildningsminister om fristående skolor på konfessionell grund I SVT-dokumentären våld uppmärksammas missförhållanden vid muslimska och arabiska fristående skolor. Detta och andra fall visar att tillsynen av fristående skolor inte fungerar och att tillstånd att starta sådana skolor i många fall ges trots att underlaget är otillräckligt. Ett exempel på den otillfredsställande situationen: Enligt läroplanen ska alla skolor ge sex- och samlevnadsundervisning, men saknar vi tillräcklig kunskap om på vilket sätt detta genomförs i de konfessionella skolorna. Ingen uppföljning har gjorts, trots att antalet konfessionella skolor ökat kraftigt. Alla barn och ungdomar har rätt till en bra utbildning och att växa upp till självständiga och demokratiska individer. Den bristfälliga tillsynen av fristående skolor är ett hot mot detta viktiga mål. Därför är det nödvändigt att den förbättras. En förklaring till den bristfälliga tillsynen kan vara att de regler och principer som ska vara vägledande är vaga och ogenomtänkta. I ambitionen att skapa en gemensam skola och vara öppen för olika inriktningar på religiös eller annan grund har skolpolitiken tappat bort det som måste vara det allra viktigaste @ att barns och ungdomars bästa måste sättas i centrum. Jag vill fråga utbildningsministern: Avser ministern att ta initiativ till en översyn av statsbidraget och formerna för tillståndsgivning till konfessionella skolor?
fr · GQ11917 · 2003-05-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:917 av () till utrikesminister om Demokratiska republiken nutidshistoria är bitter och fylld av extern inblandning. Resultatet har blivit exploaterade naturtillgångar, maktmissbruk, flyktingströmmar och miljoner dödade. har en lång tradition av engagemang i regionen och stöder aktivt fredsprocessen. har i bred enighet beslutat om deltagande i FN:s fredsoperationer i . Utrikesminister har besökt landet. Vi ska ta fasta på det positiva. Men kommer oroande uppgifter från Ituriregionen och staden , trots FN-närvaro. förväntas konstruktivt bidra till lösningar av problemen bland parterna. Fortsatta oroligheter kommer allvarligt att påverka hela fredsprocessen. Min fråga till utrikesminister är vad hon har vidtagit för åtgärder med anledning av konflikten i och staden .