ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12892 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:892 om Glasrikets framtid har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att vidta för att stödja svensk glasindustris utveckling. Jag har förståelse för din oro när det gäller glasbrukens framtid och de rationaliseringar som följer med nedgången i konjunkturen. Glasbruken i det som kallas Glasriket har en unik kompetens som omfattar både hantverkskunnande och modern design. Regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att utveckla näringsklimatet i . Den syftar främst till att skapa goda ramvillkor för företagande så att det samlade kunnandet, kapitalet och övriga tillgångar utnyttjas på bästa sätt. Regeringens arbete bygger således i första hand på att skapa goda basvillkor för alla branscher. Regler ska vara så enkla och ändamålsenliga som möjligt och stöd lämnas i allmänhet inte till en enskild bransch. Politiken innebär också en långtgående decentralisering av olika insatser till främst den regionala nivån. Den samlade nationella tillväxten är således beroende av hur väl potentialen i de förutsättningar som finns lokalt och regionalt tas till vara. I den region du nämner, glasriket i och län, finns organ som har till uppgift att bland annat med statliga medel främja nya företag och utvecklingen av befintliga företag som vill växa. Exempel på sådana näringsfrämjande åtgärder är de som kan ges inom Mål2Södra, Industriella utvecklingscentra (IUC) och genom lån från . Företag inom glasindustrin kan, som alla andra företag, söka stöd från dessa finansieringsorgan. Inom ramen för finns också gemenskapsinitiativet Leader+ som kan ge stöd till glas, trä, aluminium och design inom regionen. Statliga medel beviljas som så kallad medfinansiering i sådana projekt. Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) visar också alltfler goda exempel på värdet av bättre design. SVID driver med hjälp av statliga medel regionala projekt, bland annat i och , som syftar till ökad lönsamhet med hjälp av design i små företag.
frs · GQ12893 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:893 om glasindustrin som turistmål har frågat näringsminister vilka initiativ han avser att vidta för att stödja glasindustrins möjligheter att utvecklas som ett nationellt och internationellt turistmål. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar för turistfrågorna. Låt mig först säga att jag delar åsikt om att glasbruken är betydelsefulla för svensk turism. En viktig proposition som lades fram för förra mandatperioden var propositionen för tillväxt och livskraft i hela landet. I propositionen lyfte regeringen särskilt fram turismen och dess stora potential för och för våra glesbygdsområden. En av de satsningar regeringen gjorde på turismen var att uppdra åt Turistdelegationen att genomföra ett program för ökad innovationskraft inom turistnäringen. Satsningen syftar till att kunna identifiera och finna nya marknadsmöjligheter för näringen. Regeringen har avsatt sammanlagt för detta. Inom Innovationsprogrammet ska Turistdelegationen med hjälp av pilotprojekt peka på arbetssätt för destinationsutveckling, vilka ger lokala och regionala aktörer underlag för att utveckla turismen på orten. Programmet ska också medverka till att mötesplatser skapas där de olika intressenterna @ regionala som lokala, privata och offentliga @ träffas och tar fram lösningar och arbetsformer som bidrar till turistnäringens utveckling. Men pengar och andra nationella politiska insatser för att utveckla som turistnation kan aldrig ersätta det regionala, lokala och personliga engagemanget. Det räcker inte heller med att ha speciella och unika platser att visa upp. Det måste finnas entreprenörer som ser värdet av det unika och har möjlighet och förmåga att göra det till en attraktiv plats för människor att besöka. Så har nya glasbruk startats.
frs · GQ12894 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:894 om utländsk högskoleutbildning har frågat utbildningsminister vad han avser att göra för att lösa problemet med att välutbildade invandrare i inte får jobb inom sina yrkesområden, trots att de har både utbildning och yrkeserfarenhet. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det faller på mitt ansvar att besvara frågan. Det är flera reglerade yrkesgrupper som, om de har en utländsk utbildning, möter svårigheter när de ansöker om att få praktisera sina yrken i . Ansökan om kompetensbevis görs hos som i varje enskilt fall prövar om den sökande uppfyller förutsättningarna för kompetensbevis. bedömer endast slutförda högskoleutbildningar. Sökande som bedöms ha annan utbildningsnivå, exempelvis från gymnasieskolan, hänvisas till högskolans reguljära utbildningsprogram för validering och kompletterande utbildning. Nuvarande system med långa väntetider för att få genomgå obligatoriska prov och kompletterande utbildningar innebär att det för många yrkesutövare tar innan de kan påbörja provtjänstgöringar och därigenom integreras på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen ser det som en angelägen fråga att kunna ta till vara de resurser som dessa personer utgör och att på olika sätt verka för att de ska få behörighet att utöva sina yrken här i inom rimlig tid. Regeringen har satsat per åren 2001@2003 för att öka sysselsättningen bland invandrare. Satsningen gäller bland annat kompletterande utbildning för personer med utländsk högskoleutbildning, varav hälso- och sjukvårdspersonal tillhör prioriterade grupper. Flera projekt som har bedrivits inom ramen för satsningen och genom andra initiativ har varit lyckade och det är viktigt att tillgodogöra sig de erfarenheter som de olika projekten kan dela med sig av. Slutligen kan jag berätta att regeringen avser att initiera en översyn av gällande reglering och system för bedömning och godkännande av personer med viss högskoleutbildning från länder utanför EU/EES-området, där även frågan om språkprovet kommer att ingå. Frågan bereds inom .
frs · GQ12895 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:895 om ansvar i public service har frågat mig vad regeringen avser att göra för att se över organisationsstrukturen för public service med anledning av de problem som uppkommit vid tillsättandet av chefer i företagen . I propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 (prop. 2000/01:94) förklarade regeringen att det mot bakgrund av massmediernas betydelse för det demokratiska samhället är värdefullt att beslut som berör mediernas villkor har bred politisk förankring och att regeringen därför avser att tillsätta en parlamentarisk kommitté. Kommitténs uppdrag ska vara att före utgången av avtalsperioden, utifrån en bred och djupgående omvärldsanalys, göra en samlad översyn av public service-uppdraget och public service-företagens förutsättningar. Det står vidare att regeringen avser att ta fram direktiv till en sådan utredning efter samråd med partier. Detta arbete pågår tillbaka. Regeringen har inlett dikussioner med partier för att förbereda direktiven för det vidare utredningsarbetet.
frs · GQ12896 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:896 om ratificering av nr 169 har frågat mig vad jag avser att göra för att genomföra ratificeringen av nr 169 och i så fall när. Konventionen trädde i kraft och har 14 länder anslutit sig, däribland och . Regeringen tillkallade 1997 en särskild utredare med uppgift att utreda frågan om kan ratificera konventionen och vilka åtgärder som i sådant fall är nödvändiga för att ska kunna efterleva bestämmelserna. Utredarens bedömning (SOU 1999:25) är att kan ansluta sig till konvention först sedan ett antal åtgärder som rör samernas rätt till mark blivit genomförda. Det handlar främst om att identifiera gränserna för de områden som avses i konventionens artikel 14, klarlägga omfattningen av samernas jakt- och fiskerätt samt stärka samernas skydd mot de inskränkningar som kan göras i renskötselrätten. Utredaren räknar med att detta är en process som tar . Samtliga av utredarens rekommendationer är nu under beredning. Regeringen inledde en informationssatsning om samer och samisk kultur . Denna satsning ska pågå och uppgår totalt till . Bakgrunden till satsningen är bristen på kunskap och information om samerna hos det svenska folket. Utredarens rekommendationer om ökat skydd mot inskränkningar i renskötselrätten har beretts av rennäringspolitiska kommittén vars betänkande (SOU2001:101) just har remissbehandlats. Regeringen tillsatte en med uppgift att utreda omfattningen av den mark där renskötselrätt föreligger. I uppgiften ingår att fastställa i vilken omfattning som samerna traditionellt innehar mark respektive nyttjar mark tillsammans med andra så som anges i artikel 14 i . Kommissionen ska redovisa sitt arbete . De rättsliga processer som refererar till i sin fråga kommer med all sannolikhet att minska som ett resultat av arbete. Däremot har inte någon direkt betydelse i dessa processer. Det är renskötselrätten som är ifrågasatt inom vissa områden och här tillämpas svensk lagstiftning. För att ytterligare bringa klarhet i de samiska rättigheterna och för att minska konflikterna och öka möjligheterna till samverkan tillsatte regeringen en särskild utredare som bland annat så långt det är möjligt ska klarlägga grunderna för och omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Uppdraget ska redovisas . Jag är inte dagsläget beredd att ange någon exakt tidpunkt för en svensk ratificering av konventionen. Jag vill i vart fall först bedöma vad som kan och bör genomföras av rennäringspolitiska kommitténs förslag beträffande hänsyn och samverkan mellan samebyar och andra markanvändare. Det är emellertid min ambition att ska ratificera konvention nr 169 så fort det låter sig göras.
frs · GQ12897 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:897 om förvaltning och skötsel av fiskevårdsområden har frågat jordbruksministern om hon är beredd att vidta åtgärder i syfte att förenkla hanteringen i och av fiskevårdsområden genom att ändra skattereglerna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan är ställd mot bakgrund av att det är delägarna som beskattas för fiskevårdsområdesföreningens inkomster oavsett om de har fått utdelning från föreningen eller inte. anser att det vore en fördel för delägarna om fiskevårdsområdesföreningarna själva vore skattesubjekt. Fiskevårdsområden utgör så kallade rättighetssamfälligheter. Fiske som tillhör eller utgör två eller flera fastigheter kan sammanföras till ett fiskevårdsområde i syfte att samordna fiskets bedrivande och fiskevården och främja fiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen. För att förvalta fiskevårdsområden bildas fiskevårdsområdesföreningar. Föreningar som bildas för att förvalta rättighetssamfälligheter är inte själva skattskyldiga utan beskattning sker i stället hos delägarna i samfälligheten. För varje näringsfastighet som ingår i samfälligheten gäller att fastighetens andel av samfällighetens intäkter och kostnader endast beskattas till den del som intäkterna överstiger de utgifter som ska dras av som kostnad med mer än 300kr. Regeln gäller inte för kapitalvinster och kapitalförluster. Regeringen har inte för avsikt att ersätta dagens delägarbeskattning och göra fiskevårdsområdesföreningarna till skattesubjekt. har i en promemoria som remitterades föreslagit att den nuvarande beloppsgränsen på 300kr för beskattning av näringsfastighet som ingår i en delägarbeskattad samfällighet, till exempel i ett fiskevårdsområde, ska höjas till . Detta förslag skulle innebära en förbättrad och förenklad beskattning av fiskevårdsområden.
frs · GQ12898 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:898 om bristen på ortodontister har frågat mig vad jag avser att göra för att öka tillgången på ortodontister och därmed korta köerna till tandreglering. I sin fråga uppger bland annat att bristen på ortodontister i har lett till långa kötider för barn och unga som behöver tandreglering. Ortodonti (tandreglering) är en av åtta specialiteter inom tandvården. Enligt tandvårdslagen (1985:125) ska folktandvården svara för specialisttandvård för både barn och vuxna. Landstingen ska planera tandvården med utgångspunkt i befolkningens behov av tandvård och se till att det finns tillräckliga resurser för patienter med särskilda behov av tandvårdsinsatser och att patientgrupper med behov av särskilt stöd erbjuds tandvård. Utbildningen av specialister planeras och finansieras av landstingen, och det är alltså de som bedömer hur många utbildningsplatser som bör inrättas för de olika specialiteterna. Det finns ett system med gemensam finansiering av specialistutbildningsplatser, som de flesta landsting deltar i. Dessutom finns det utbildningsplatser som finansieras genom direkt överenskommelse mellan utbildningskliniken och ett landsting. Utredningen 2000 har i sitt slutbetänkande Tandvården till (SOU 2002:53) lagt fram vissa förslag som rör specialistutbildningen. Bland annat föreslås att landstingens ansvar för specialistutbildningen tydliggörs genom att en ny bestämmelse införs i tandvårdslagen samt att en översyn och utvärdering görs av bestämmelserna om specialistutbildningen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Mot bakgrund av att det är landstingen som ansvarar för specialistutbildningen finns det inte anledning för mig att vidta några åtgärder vad gäller frågan om att öka tillgången på ortodontister. Regeringen kommer senare att ta ställning till om det finns ett behov av en allmän översyn av specialistutbildningen för tandläkare.
frs · GQ12899 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:899 om drabbade reumatiker har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för de reumatiker som fått sina tänder utdragna på grund av att läkarna tidigare hade en teori om att det fanns ett samband mellan reumatism och tandinfektioner. En skrivelse från med begäran om ersättning för dessa patienter kom in till . Förbundet anser att de som fått sina tänder utdragna på grund av teorierna om ett samband mellan ledgångsreumatism och tandinfektioner ska få möjlighet att få ersättning för den tandvård de behöver med anledning av dessa tidigare ingrepp. Skrivelsen kommer att beredas inom .
frs · GQ12900 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:900 om läkarbrist har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att avhjälpa bristen på läkare i särskilt boende och hemsjukvård för äldre. Att utveckla kvaliteten i, och omfattningen av, läkares medverkan i särskilda boenden för äldre utgör ett prioriterat område inom ramen för den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården. Enligt det avtal om utvecklingsinsatser som slutits i enlighet med handlingsplanen ska landstingen svara för att de som bor i särskilt boende eller får hemsjukvård utan dröjsmål ska kunna erbjudas medicinsk bedömning eller hembesök av läkare. Vidare framgår att lokala avtal bör träffas mellan landsting och kommun som reglerar läkarinsatsernas omfattning och innehåll, bland annat med avseende på tillgänglighet, uppföljning av behandlingsinsatser och läkemedelsanvändning samt stöd till den kommunalt anställda personalen. genomförde 2002 en kartläggning av läkarkontakten vid särskilda boenden för äldre. Denna visar bland annat att lokala överenskommelser har en betydande omfattning och att ansträngningar gjorts och görs för att etablera en god läkarmedverkan i vården och omsorgen om äldre. Frågan om läkarmedverkan i de särskilda boendena för äldre behandlas också i propositionen om samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet (prop. 2002/03:20) som lämnades till . Enligt förslag om ändringar i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård skärps också kraven på gemensam vårdplanering vilket skapar förutsättningar för en tätare och bättre kontakt mellan läkare, patienter och personal i de särskilda boendena. Trots den utveckling som skett, och de nya förutsättningar som förslagen i samverkanspropositionen ger, kan jag konstatera att det finns skäl att utreda frågan vidare så att en långsiktig strategi kan utformas. Regeringen har därför tillsatt utredningen av vård och omsorg för äldre @ efter ädelreformen (dir. S2003:4). Denna ska bland annat studera hur hälso- och sjukvården i kommuner och landsting kan organiseras så att de äldres behov tillgodoses på bästa möjliga sätt, såväl i ordinärt boende som i särskilt boende. Uppdraget ska redovisas .
frs · GQ12901 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:901 om psykisk vård av barn och ungdom har frågat om jag avser att vidta några åtgärder så att alla barn och unga får den hjälp de behöver oavsett var de bor i landet. Den psykiatriska vården av barn och ungdom utgör ett prioriterat område. I den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården klargörs bland annat att insatserna till barn och ungdomar med psykisk ohälsa ska stärkas genom ett tidigt och adekvat stöd, genom samordnade insatser mellan barn- och vuxenpsykiatrin samt genom ett utvecklat vårdinnehåll. För att stimulera utvecklingen i enlighet med den nationella handlingsplanen har landsting och kommuner under åren 2001@2004 fått ett statligt tillskott på . Inriktningen för medlens användning i landsting och kommuner styrs genom avtal om utvecklingsinsatser med och . För att säkerställa att resurserna används i enlighet med intentionerna i handlingsplanen har givits i uppdrag att svara för den nationella uppföljningen och utvärderingen. I årsrapport , där landstingens handlingsplaner analyseras, klargörs att landstingen planerar insatser för att förbättra barns och ungdomars möjligheter till psykiatrisk vård och behandling. har också avsatts för att minska väntetiderna och korta köerna inom sjukvården. Med förkortade kötider skapas förutsättningar för att snabbare kunna ställa diagnos och erbjuda professionell hjälp. För att psykiatrin ska ha framgång i arbetet med att förebygga psykisk ohälsa och ge hjälp och stöd i ett tidigt skede till barn och ungdomar som visar tecken på psykiska problem krävs en nära samverkan med kommunerna. Med propositionen Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet (2002/03:20) vill regeringen stimulera en utveckling av samverkan inom vård- och omsorgsområdet. Kommuner och landsting ges möjlighet att i gemensam nämnd bland annat fullgöra uppgifter inom områdena hälso- och sjukvård och socialtjänst.
frs · GQ12902 · 2003-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:902 om bortglömda barnsoldater har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta i internationella organ för att hjälpa före detta barnsoldater. Jag delar helt den oro för de tidigare barnsoldaternas situation i som ger uttryck för. är en av de drivande krafterna i det internationella arbetet för barns rättigheter. Vi ledde förhandlingarna om tilläggsprotokollet till om barnets inblandning i väpnade konflikter som förbjuder tvångsrekrytering av barn samt förbjuder att minderåriga deltar i krigshandlingar. För de fall barn rekryteras och deltar i krigshandlingar i strid mot protokollets bestämmelser, ska stater se till att de demobiliseras, rehabiliteras och återintegreras i samhället. stöder FN:s särskilde representant för barn i väpnade konflikter, Olara Otunnu, och har givit finansiellt stöd till hans kontor. Den särskilde representanten arbetar bland annat med opinionsbildning avseende barns behov och rättigheter i väpnade konflikter, fredsbyggande och rehabilitering samt genom att ta konkreta initiativ för att barns särskilda behov och rättigheter av skydd och stöd efterlevs av krigförande parter. Stöd till demobilisering samt integrering av tidigare soldater i samhället är en viktig del av samarbete med . Detsamma gäller för vårt stöd till internflyktingar och de som återvänt till sina hemtrakter eller flyttat till andra områden, men som saknar resurser för sin egen försörjning. Många barn saknar tillgång till skolgång och de som saknar identitetshandlingar har inga möjligheter att få skolutbildning. Möjligheten att gå i skola är en viktig del av ett normaliserat liv för tidigare barnsoldater. lämnar ett betydande humanitärt bistånd till genom FN-systemet. Årets bidrag uppgår till sammanlagt . Ett av FN:s mål är att identifiera och återintegrera barnsoldater. Av det svenska bidraget på går bland annat till () och till OCHA (Office for the Coordination of Humanitarian ). genomför olika utbildningsinsatser och driver bland annat barnskyddsfrågor. OCHA spelar en betydelsefull roll som ansvarig inom FN-systemet för att samordna det humanitära stödet vilket är en förutsättning för att effektivt nå utsatta grupper, inklusive barnsoldater. Barn i krig är en av de grupper som fokuserar på. stöder ett av deras projekt där information om barnens rättigheter har översatts till portugisiska och delats ut till olika myndighetsinstanser i . Dokumenten kompletteras även med utbildningar om barns rättigheter. Frågan om barns rättigheter, inklusive barnsoldater, är en viktig fråga som lyfts fram av och EU i vår dialog med samt med andra i internationella givare. är medlem i , ett nybildat dialogforum för givarländer, där bland annat frågan om barnsoldater kan diskuteras. Den fråga som ställer om barnsoldater i är mycket viktig och behöver uppmärksammas. kommer fortsatt att nära följa situationen för barnsoldater i .
frs · GQ12903 · 2003-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:903 om barn som far illa har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att förmå att själva ansvara för de utredningar som uppkommer beträffande asylsökande barn som far illa under tid för asylprövning. I ansvar för mottagande av asylsökande ligger en skyldighet, enligt socialtjänstlagen (2001:453), att genast anmäla till socialnämnden om verket får kännedom om något som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd. Därefter ska utreda, fatta beslut om och genomföra de eventuella insatser som krävs i det enskilda fallet. Jag finner ingen anledning att föreslå att regeringen ändrar på denna ordning med anledning av fråga.
frs · GQ12904 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:904 om moms på second hand-affärer har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att inte underlaget för en stor grupp ideella organisationers humanitära bistånd ska slås undan. Frågan ställs mot bakgrund av att i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv, SOU 2002:74, har funnit att det generella undantag från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar som finns i inte är förenligt med EG-rätten. Utredningen har dock lagt fram förslag inom ramen för EG-rätten som innebär att verksamhet som bedrivs av ideella föreningar får en positiv särbehandling. Betänkandet har remitterats och remisstiden går ut . Bland det stora antalet remissinstanser inom den ideella sektorn återfinns exempelvis Forum för frivilligt socialt arbete, Forum Syd och . Efter remisstidens utgång kommer därför att ha ett gott underlag för den analys som ska göras. Jag är inte beredd att uttala mig i frågan om moms på second hand-affärer innan remissomgången är avslutad och resultatet av den analyserats.