ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11649 · 2003-03-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:649 av () till försvarsminister om kvinnor i brandförsvaret Enligt en notis i tidningen var av 1830 sökande till den nya brandmansutbildningen bara 106 kvinnor @ trots att gjort mycket för att anpassa utbildningen för kvinnor. Den nya teoretiska utbildningen har lagts upp med målet att öka jämställdheten. Men detta tycks inte ha varit framgångsrikt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att förmå fler kvinnor att bli brandmän?
fr · GQ11650 · 2003-03-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:650 av () till utrikesminister om miljöaktivisten Miljöaktivisten i har dömts till fängelse i en rättegång. En dom som fördöms av organisationer för mänskliga rättigheter. Jag ser med oro på att förtrycket mot befolkning fortsätter att trappas upp. Yttrandefriheten är starkt begränsad, censur råder och kontrollen av medierna ökar och det finns ett centralt censurinstitut. Människor har godtyckligt eller olagligt gripits, fångar nekas besök och rättegångar lever inte upp till internationella normer. Tortyr är vanligt förekommande. President styr landet med järnhand , då han i bristfälliga val utsågs till president på livstid. Någon opposition tillåts inte. Religionsfriheten är starkt begränsad. De som greps i samband med det påstådda attentatet måste få korrekta rättegångar. Jag ser det som viktigt att oberoende observatörer kan komma in i landet. Min fråga är om utrikesministern kommer att framföra kritik till president mot den rättegång som dömt .
fr · GQ11651 · 2003-03-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:651 av () till socialminister om finansiell samordning Under har olika försök till finansiell samordning mellan försäkringskassa, primärvård och kommuners socialnämnder pågått. I har ett projekt kallat prövats, där även arbetsmarknadsenheten ingått via ett hängavtal. Projektet har uppvisat mycket goda resultat och samtliga parter önskar permanenta det finansiella samverkansprojektet. Regeringen har utarbetat en promemoria om finansiell samordning inom som är ute på remiss. De avgränsningar som görs i promemorian, till exempel att av resurserna till arbetsmarknadsåtgärder och att enbart rehabilitering av personer med komplicerade problem ska ingå i samverkansområdet, innebär att i hotas. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att garantera en fortsättning av i ?
fr · GQ11652 · 2003-03-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:652 av () till socialminister om tandsköterskor för framtidens vård och behandling Alla, ung som gammal, ska ha tillgång till god förebyggande tandvård och till bra behandling. En god tandvård är också bra hälsovård. diskuterar vi den enskildes kostnader för sådan behandling, vilket är en viktig aspekt. Dock diskuteras inte lika ofta behovet av personal för att kunna ge adekvat behandling. Det finns en brist på tandläkare men också tandsköterskor. Då det gäller tandsköterskor är läget akut. Medelåldern inom yrket ligger runt , och ingen nyrekrytering sker då utbildningen är nedlagd . Utredningen 2002:53 som berör frågan verkar ligga vilande. Med detta som bakgrund önskar jag fråga ministern: Vad avser ministern att göra för att det ska finnas utbildade tandsköterskor också för att vårda och behandla patienter?
fr · GQ11654 · 2003-03-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:654 av () till statsrådet om växtkraft mål 3 Växtkraft mål 3 har erbjudit bland annat småföretag en möjlighet till kompetensutveckling av både småföretagaren och hans eller hennes medarbetare. Sedan starten har tiotusentals privata och offentliga arbetsplatser fått pengar. Tyvärr verkar det nu som att kompetensutvecklingen lagts på is. Regeringen har genom fryst tilldelningen till nya projekt med hänvisning till utgiftstaken. Detta stopp drabbar framför allt de regioner som varit särskilt aktiva och startat många projekt. I exempelvis kommer detta att leda till att hundratals projekt blir försenade. Frysningen leder dock inte till att statens utgifter minskar. Den leder däremot till att och småföretagen missar EU-pengar. En fortsatt offensiv satsning på småföretagen genom exempelvis växtkraft mål 3 är av stor vikt för en god regional utveckling och ökad tillväxt. Min fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att lösa den uppkomna situationen?
fr · GQ11655 · 2003-03-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:655 av () till utbildningsminister om utbildning för tandsköterskor är det brist på personal inom vissa yrken och kommer det troligen att finnas flera bristyrken. Ett av dessa yrken är tandsköterskor. ligger medelåldern för tandsköterskorna runt och inga nya utbildas sedan den gamla utbildningen lades ner . Om inget görs , för att skapa en ny utbildning, kommer det att leda till stora svårigheter framöver. Därför vore det klokt att nu skapa en gemensam utbildning för tandsköterskor och tandhygienister. Det finns ett utredningsförslag, SOU 2002:53, som tyvärr verkar ligga vilande i detta avseende . Med detta som bakgrund önskar jag fråga ministern: Vad avser ministern att göra för att det ska finnas tandsköterskor också ?
fr · GQ11656 · 2003-03-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:656 av () till utrikesminister om rycker ett krig mot närmare. Det är svårt att vara hoppfull. Det är svårt att vara hoppfull för att allians ändrar retorik varje gång diktatorn ändå rättar sig efter FN:s vapeninspektörer. gick med på att börja skrota långdistansmissilerna. Inget att bry sig om, utbrast då allians. talar vapeninspektörerna med ansvariga irakiska vetenskapsmän. Ett spel, utbrister då allians. har gjort en försiktig tolkning att pressen på är så stor att han nu äntligen börjat samarbeta och anpassa sig till FN:s krav i resolution . är en fegis, utbrister allians. Allt tyder på att man redan bestämt sig. Allt tyder på att , med vissa allierade om det krävs, kommer att strunta i FN. Allt tyder på att det blir krig. Regeringen har blivit tydligare. Regeringen har uttalat stöd för och initiativ om att ge vapeninspektörerna mer tid. Det är bra. Min fråga till utrikesministern är: Vilka ytterligare initiativ avser utrikesministern att ta för att ge det fransk-tyska initiativet sitt stöd?
fr · GQ11657 · 2003-03-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:657 av () till justitieminister om kreditupplysning Ändringen av yttrandefrihetslagen som gäller från har fått en effekt när det gäller kreditupplysningar. kan uppenbarligen vem som helst köpa en kreditupplysning om vem som helst via exempelvis Internet. Kreditupplysningslagens tidigare krav på skälighet @ att det skulle finnas en rimlig orsak till upplysningen och att en kopia ska skickas till den, som upplysningen gäller @ har tydligen helt körts över av denna ändring. Enligt min uppfattning är detta en mycket olämplig effekt och olämpligt vad gäller den personliga integriteten varför lagen i dessa delar borde ses över och förändras. Avser justitieministern att vidta åtgärder för en översyn så att den personliga integriteten inte åsidosätts vid kreditupplysningar?
fr · GQ11658 · 2003-03-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:658 av () till justitieminister om straffutmätning vid narkotikabrott Enligt vad jag erfarit önskar Riksåklagaren () en utredning om klassificering av narkotika i någon form av farlighetsgrad. Endast 25 av drygt 200 narkotikaklassade preparat är någorlunda kartlagda. Det innebär problem för domstolar då narkotikans farlighet ska styra straffnivån. RÅ har därför beställt en utredning som ska lista narkotikan efter farlighet för att bättre kunna styra straffnivån. Enligt min uppfattning är alla preparat, som är narkotikaklassade, farliga och graden av farlighet kan knappast graderas. Olika former av narkotika som anses "mindre farliga" är inkörsport till tyngre narkotika och måste därför redan tidigt hanteras som farliga, även i straffutmätning. Enligt min uppfattning vore det därför bättre att vidta åtgärder som rent allmänt skärpte straffnivån för all slags narkotika, och inte mäta straffnivån efter någon konstruerad farlighetsnivå utan anse all narkotika som farlig ur straffutmätning. Avser ministern att vidta åtgärder för en översyn av lagen beträffande straff och påföljden vid narkotikabrott i enlighet med ovan sagda?
fr · GQ11659 · 2003-03-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:659 av () till justitieminister om husrannsakan i vissa fall Enligt socialtjänstlagen 5kap. 2§ kan vuxna personer förbjudas att låta andras underåriga barn vistas i sitt hem om det exempelvis visat sig att personen bjudit minderåriga barn på alkohol. Polisen kan dock inte göra husrannsakan då brottets påföljd endast är böter. Polisens känsla av bakbundenhet är definitivt inte bra, detta i kombination med att unga människor inte har tillräckligt skydd av lagstiftningen är oacceptabelt. En förändring av socialtjänstlagen 5kap. 2§ så att påföljden kan bli fängelse kanske kan vara ett steg i rätt riktning för att komma till rätta med problematiken. Att barn lockas med sprit av personer med tvivelaktiga syften är i sig allvarligt. I samband med detta kan barn också komma att utnyttjas på andra, än allvarligare sätt. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att komma till rätta med problemet att polisen inte kan ta sig in i hem om man misstänker att en person bryter mot socialtjänstlagen 5kap.
fr · GQ11660 · 2003-03-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:660 av () till statsrådet om sänkt pension Ett av många brev denna dag kommer från : "Vi är fyra änkor som alla fått sänkt pension, jämfört med . Vi har vanlig pension, ingen ATP eller andra 'bidrag'. Jag har fått minus , en minus . Jag har , 6392, alltså mindre. Hörde statsminister i stå och säga att det var pensionärernas tur, vad då för tur frågar vi oss? Vi ser det som ett stort svek och kan inte kalla det annat. Allt måste ju betalas, olika räkningar, som kommer . Måste nu ta av en liten sparad slant , ska det vara så? Hade tänkt använda dessa pengar till kläder och eventuellt någon resa och hälsa på släkt och vänner, men så kan det inte bli . är mina sparade slantar slut. Ringde RFV och där sa de 'man får som man röstat'. Är det några andra än pensionärer man kan behandla på detta vis?" Så löd brevet jag fick från . Avser statsrådet att vidtaga några åtgärder med anledning av vad som här refererats?
fr · GQ11661 · 2003-03-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:661 av () till miljöminister om återvinning av beläggningsmassor Stenkolstjära har i stor utsträckning använts som bindemedel i vägkonstruktioner . Problemet med stenkolstjära är att den kan innehålla relativt höga halter av hälso- och miljöfarliga ämnen som är cancerframkallande och är också giftiga för vattenlevande organismer. Ofta måste den gamla beläggningen grävas upp och ger mellan en och material. Det är i ett kretsloppstänkande önskvärt att återanvända sådana massor till nya vägbyggen. Ett forskningsprojekt har genomförts av och bedöma hälsorisker och omgivningspåverkan från vägar som byggts av återvunnet material som visar att omgivningspåverkan varit ringa eller under den mätbara gränsen. Ett stort problem är att återvunna asfaltsmassor som innehåller stenkolstjära klassas, enligt avfallsordningen , som miljöfarligt avfall. och kommuner har skjutit upp väg- och gatuarbeten på grund av osäkerhet om hur stora kostnaderna blir om den uppgrävda asfalten klassas som farligt avfall. För ett av vägobjekten var vägåtgärden beräknad att kosta medan bortforsling och hantering av de tjärhaltiga massorna skulle kosta . Avser miljöministern att vidtaga åtgärder som möjliggör för kommunerna och att återvinna beläggningsmassor?
fr · GQ11662 · 2003-03-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:662 av () till utrikesminister om bromsmediciner till gravida aidssjuka Antalet kvinnor som dör under graviditet har ökat dramatiskt i . i inledde därför en granskning av orsaker till dödsfallen bland de havande . Av rapporten som forskargruppen vid presenterat framgår det att en knapp tredjedel av dödsfallen berodde på infektioner och sjukdomar som inte direkt var kopplade till graviditeten och konstaterar att antalet kvinnor som avlidit på grund av aids kan vara högre. Det stora antalet dödsfall orsakade av aids vittnar om det akuta behovet av att förbättra hjälpen till gravida aidssjuka bland annat genom att bromsmediciner finns tillgängliga. I genomsnitt i dör 1000 av 100000 kvinnor i samband med havandeskap. Dödsrisken är mycket högre i än i andra delar av . har beordrats av högsta domstolen att ge aidssjuka gravida tillgång till nödvändiga bromsmediciner, men regeringen har ännu inte kunnat enas om ett program för de behövande. Hur tänker utrikesministern påverka att ge aidssjuka gravida tillgång till bromsmediciner?
fr · GQ11663 · 2003-03-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:663 av () till näringsminister om det svenska jordbruket Enligt tidningsuppgifter i går har näringsministern i en radiointervju då han var handelsminister uttalat, "ett antal gamla näringar under avveckling, däribland jordbruket". För oss som värnar det svenska jordbruket är det viktigt att få besked om det är näringsministerns egen uppfattning som förts fram eller om det är regeringens. Det är ett viktigt besked inte minst sett mot de nu alltmer intensifierade diskussionerna om halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Även om det är näringsministerns egen uppfattning är det allvarligt nog. Det svenska jordbrukets framtid gagnas inte av politiska toppföreträdare med den inställningen gällande en hel branch. Kommer näringsministern i sitt arbete som statsråd verka i en riktning som innebär att svenskt jordbruk är under avveckling?
fr · GQ11664 · 2003-03-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:664 av () till justitieminister om mäns våld mot kvinnor Den yttersta bristen på jämställdhet tar sig uttryck i det ökande våldet mot kvinnor. ökade antalet misshandelsfall och ligger nu på 21420 anmälda fall. Två tredjedelar av våldsbrotten mot kvinnor begås inomhus av en för kvinnan bekant person. Endast var femte anmälan leder till åtal. När vi läser i medierna betecknas våldet mot kvinnor ofta som en "familjetragedi", man väljer alltså att försköna den sanning som egentligen heter mäns våld mot kvinnor. Varför slår han? Den frågan blir det mest relevanta i sammanhanget. Vårt samhälle väljer att i stället ifrågasätta varför kvinnan inte lämnar mannen och med det lägger man hela ansvaret på henne, när ansvaret i själva verket ligger på den som slår. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att få till stånd en attitydförändring vad gäller mäns våld mot kvinnor?
fr · GQ11665 · 2003-03-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:665 av () till jordbruksminister om illegal jakt Det finns indikationer som visar på att omfattningen av illegal jakt på varg tycks vara mycket hög. pågår fem polisutredningar om misstänkt illegal jakt i , och polisen talar om organiserad illegal jakt. Den olaga jaktens omfattning har uppskattats av . Utredningen säger bland annat att av de trettiotal döda vargar som påträffats har hälften haft sådana skador att det framstått som uppenbart eller mycket troligt att de dödats genom jaktbrott. När det gäller lodjur uppskattas det att mellan 133 och 157 dödats illegalt sedan startade . Det är fler än det antal som skjutits legalt. För björn beräknas det att det inom norra utbredningsområdet fälls så många björnar illegalt som det fälls legalt. Människor som bedriver illegal jakt bör gripas och ställas inför rätta. Jag vill därför fråga jordbruksminister : Vad avser ministern att göra för att denna kriminella verksamhet ska upphöra?
fr · GQ11666 · 2003-03-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:666 av () till statsrådet om avvisningsstopp för ivorianier Situationen i blir värre för var dag som går. Inbördeskriget har länge varit ett faktum. rapporterar ideligen om grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. 2002 mördade rebellerna i landet ett sextiotal gendarmer och deras familjer. Trots att gendarmerna försökte skydda sig genom att hissa vit flagga genomfördes den brutala människoslakten. Vittnesmål finns om övergrepp från alla parter i sedan konflikten började . Minst två massgravar ska ha hittats. Parterna i denna blodiga konflikt ingick ett fredsavtal. De nya våldsutbrotten kan äventyra en kommande fred och än lever invånarna i våldets skugga. Mot denna bakgrund är det av yttersta vikt att rika västländer som öppnar sina gränser för flyende människor. I fallet innebär detta att såväl ivorianer från hela nationen samt de som redan flytt till andra oroshärdar i grannländer beviljas uppehållstillstånd i . Ett avvisningsstopp är nödvändigt. Svenska myndigheter har i hög utsträckning tidigare nekat dessa individer asyl, men med tanke av eskalerande våld har situationen rejält förvärrats, vilket belyser vikten av att ivorianer bör få stanna. Avser statsrådet att införa ett avvisningsstopp för ivorianer under nuvarande oroliga situation i ?
fr · GQ11667 · 2003-03-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:667 av () till kulturminister om länsteaterverksamheten i Kultur ger växtkraft till såväl individer som samhällen. Kulturen ger identitet, lust och kraft att förändra. Genom kulturen förstår vi bättre den tid vi lever i, vår omvärld och oss själva. Den ger oss förankring i historien som den är vårt känselspröt mot framtiden. En viktig del av ett rikt kulturliv är teater. Därför är det glädjande att konstatera att en allt större del av befolkningen går på teater . I budgetpropositionen konstaterar regeringen att en väl utbyggd institutionell infrastruktur gör att det finns förutsättningar att nå ut med ett varierat utbud av teater till landets alla delar. De regionala förutsättningarna är emellertid inte jämlika . Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att de nationella kulturpolitiska målen förutsätter ett hållbart nätverk av regionala och kommunala kulturinstitutioner och att staten medverkat till uppbyggnaden av det regionala institutionsnätet samt ger ett omfattande årligt verksamhetsstöd. Sedan införlivas i systemet är ensamt om att sakna ett permanent statligt stöd till sin länsteaterverksamhet. får länsteaterverksamheten i länet ett statligt stöd på försök men borde införlivas i det permanenta statliga stödsystemet när försöket går ut . Min fråga till kulturministern är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ge länsteaterverksamheten i samma förutsättningar att utvecklas som andra länsteatrar när försöksverksamheten går ut ?
fr · GQ11668 · 2003-03-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:668 av () till statsrådet om pensionsutbetalningar vid långhelger Av förordning (SFS 1980:624) om sättet och tiden för utbetalning av pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring m.m. framgår hur utbetalning av pensioner sker. I samband med långhelger kan utbetalningen av pensionen ske . Detta kan innebära att enskilda pensionärer, företrädesvis de med liten pension, inte får pengarna att räcka till. Påsk och är de långhelger som, beroende på tidpunkt när de infaller, kan medföra att utbetalning av pensionen sker . Det är inte särskilt ofta som problemen uppstår. Men när senareläggningen av pensionsutbetalningen väl inträffar är det en onödig belastning på den egna ekonomin. Jag har tidigare tagit upp frågan med ansvarigt statsråd som då meddelade att uppmärksammat problemet och ser över frågan. Min fråga är: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta med anledning av den översyn som enligt uppgift företagit?
fr · GQ11669 · 2003-03-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:669 av () till jordbruksminister om jaktförordningen § 28 Sedan beslutet om en "sammanhållen rovdjurspolitik" togs i har mycket hänt, inte minst när det gäller antalet tamdjur som skadats eller dödats av varg. En rad angrepp framför allt i och har uppmärksammats . Med den ökning av antalet rovdjur vi har kommer vi att få en ohållbar situation i vissa delar av landet. Av den anledningen anser jag att det är rimligt att ett visst antal djur tillåts skjutas i vargtäta områden, för att få en kontrollerad vargstam. finns en stor förtroendeklyfta mellan å ena sidan människor som bor i områden där rovdjur förekommer och å andra sidan myndigheter. Det finns alla skäl att lyssna på människor som lever i verkligheten med rovdjuren alldeles inpå knutarna. Det måste finnas acceptans för rovdjursförekomst ute i bygderna om lagstiftningsåtgärderna ska vara meningsfulla. En central del av rovdjurspolitiken måste vara människans möjlighet att skydda sin egendom vid rovdjursangrepp. Det är inte rimligt att det saknas möjlighet att utan myndighetsbeslut ingripa när ett tamdjur angrips av rovdjur. De regler som tidigare gällde för skyddsjakt på stora rovdjur bör därför införas omgående. Utformningen av 28 § i jaktförordningen (1987:905) måste förändras, förbättras och förtydligas. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att företa för att förbättra och förtydliga 28 § jaktförordningen?
fr · GQ11670 · 2003-03-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:670 av () till försvarsminister om grå arbetskraft genomförde ett så kallat generalbesök på Marinbas. I rapporten från detta besök uppmärksammas åter problemet med så kallad grå arbetskraft. Det vill säga där värnpliktiga utnyttjas som underbetalad arbetskraft. vill värna om värnplikten, det är därför av stor vikt att plikttiden är fylld av meningsfull utbildning för kommande krigsplaceringsuppgifter, att vi utbildar de värnpliktiga till att bli goda ambassadörer för värnplikten. tror inte att det är försvarsministerns eller Försvarsdepartementets avsikt att utnyttja värnpliktiga som underbetalade arbetare, men enär det inte finns en utarbetad definition om vad som ska räknas som utbildning respektive grå arbetskraftsinsats blir det svårt för enskilda befattningshavare att vara uppmärksamma på detta problem. Jag vill därför ställa följande fråga till försvarsminister : Vad avser ministern att göra för att tillse att det utarbetas en tydlig definition om vad som bör räknas som grå arbetskraft inom Försvarsmakten?
fr · GQ11671 · 2003-03-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:671 av () till socialminister om specialistutbildning för tandläkare Människor behåller sina tänder långt upp i åldrarna jämfört med tidigare. Men det leder i sin tur till att tänder i åtminstone vissa avseenden blir mer svårbehandlade hos äldre människor jämfört med yngre. Framför allt innebär rotbehandlingar ökade problem för allmäntandläkaren att klara. I fanns två privata specialister i rotbehandling. Patienttrycket på denna återstående tandläkare innebär att många äldre i behov av rotfyllningar inte kan få denna behandling. Ett program för specialistutbildning har utarbetats vid den odontologiska fakulteten i i syfte att förbättra möjligheterna att erbjuda medborgarna den kliniska specialiteten rotbehandling. Riktlinjerna för denna utbildning var klara hösten . Men problem tillstötte då , som ska godkänna utbildningsprogrammet, inte bestlutat i ärendet. Mot bakgrund av vad som framförs ovan vill jag fråga vilka åtgärder socialministern tänker vidta för att säkerställa att specialisttandvård även kan erbjudas patienterna i .
fr · GQ11672 · 2003-03-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:672 av () till statsrådet om Rohypnol Rohypnol som tillhör gruppen bensodiazepiner och som lagligt förskrivs som lugnande medel och sömnmedel används i allt högre utsträckning i drogmissbrukssammanhang. Smugglingen har ökat kraftigt och 2002 gjorde polisen 1822 beslag om sammanlagt 135699 tabletter, 882 fler beslag än 2001. 2002 tog tullen 659300 Rohypnoltabletter i beslag, 25000 fler än . Mycket tyder på att smuggling av Rohypnol i stor skala sker från , via , vidare till . Enligt uppgift är smugglingen organiserad och växande. Synen på drogens farlighet i missbrukssammanhang diskuteras numera intensivt. Den diskussionen är direkt kopplad till straffvärdet i narkotikabrottet. Enligt Högsta domstolens dom 1998 går gränsen för grovt narkotikabrott när det gäller bensodiazepiner som Rohypnol vid 20000 tabletter. Rättsvårdande instanser anser att gränsen för grovt brott borde ligga någonstans i intervallet 500 till1000 tabletter. Rohypnol som är drogrelaterat används oftare och av fler personer. Dess skadeverkningar är allvarliga inte minst i blandmissbrukssammanhang. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att begränsa skadeverkningarna och utbredningen av Rohypnol i missbrukssammanhang?