ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111264 · 2003-07-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:1264 av () till statsrådet om asyl för falungongutövare dafa, även kallat falungong, är en form av qigong som avser att främja hälsan och hjälpa utövaren att förstå livet på ett djupare plan. Falungongrörelsen är förbjuden i . politiska ledning i form av president är pådrivande i förföljelsen av utövarna. Många människor har blivit olagligt arresterade, torterade och dödade. Fler än hundratusen falungongutövare har blivit satta i arbetsläger, mentalsjukhus och fängelser. Regimen bedriver också en massiv förtalskampanj mot falungong. Jag vill därför fråga om statsrådet är beredd att verka för att utövare av falungong, som fruktar för sina liv, ska kunna få asyl i vårt land.
fr · GQ111265 · 2003-07-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:1265 av () till miljöminister om miljösäker tunnel genom Återigen har miljön tagit stryk av arbetet med att bygga en tunnel genom . I samband med testborrning misstänks ett utsläpp av cement och bentonit ha skett och en näraliggande bäck har skadats och flera fiskar och kräftdjur har dödats. Tunneln som är viktig för det regionala näringslivet har också positiva följder för företagsamheten och utvecklingen i stora delar av . är det oacceptabelt att viktiga naturvärden förstörs av tunnelbygget. har kantats av så många problem att det nu finns risk för att dess legitimitet förloras och att tunnelns färdigställande därmed i praktiken omöjliggörs. krävs skarpa och tydliga regler, rejäl uppföljning samt fullständig öppenhet för att tunnelbygget ska kunna vinna och bibehålla den berörda allmänhetens stöd. Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att tunnelbygget genom ska kunna genomföras på ett miljösäkert sätt?
fr · GQ111266 · 2003-07-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:1266 av () till socialminister om äldres möjlighet att bo tillsammans med sin partner har från flera håll i landet rapporterats om att äldre människor som levt tillsammans skiljs åt när den ena behöver vård och omsorg. När den ena maken blir i sådant behov av vård eller omsorg att denna inte kan skötas på annat sätt än på ett äldreboende lämnas den andra inte sällan kvar i hemmet. Ofta ligger boendet långt från makarnas ursprungliga, gemensamma hem, vilket innebär att möjligheten att besöka varandra blir liten. Att skiljas åt efter att man delat allt under ett liv innebär naturligtvis en stor påfrestning, inte minst genom den oro det vållar att inte få vara nära den som är sjuk. Grunden till detta är att den ena parten inte bedöms som tillräckligt dålig för att få en plats på samma ställe som sin sjuka make eller maka. Det är i grunden djupt omänskligt att skilja makar åt som levt hela sitt liv tillsammans. Det borde skyndsamt övervägas att utarbeta ett lagförslag för att förhindra liknande situationer. Med hänvisning till detta vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att garantera att människor som levt ett långt liv tillsammans även ska kunna leva sina sista år tillsammans?
fr · GQ111267 · 2003-07-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:1267 av () till justitieminister om incestoffers besök på fängelse Kriminalvården ska i samband med fråga om besök beakta utsatta kvinnors situation. Dessa kvinnor behöver stöd, skydd och hjälp för att kunna förändra sin livssituation. Mannen ska inte ges stöd att kontrollera kvinnan under avtjänande av straff. Pressen på kvinnan att besöka gärningsmannen kan vara stor. Även den flicka som utsatts för incest kan pressas att besöka den som dömts för övergrepp. Regeringen borde klarlägga det orimliga i att den som utsatts för ett så grovt övergrepp som incest ska behöva besöka den som begått övergrepp under avtjänande av straff. En flicka som utsatts för incest ska inte kunna användas som redskap för pappans terapi inom kriminalvårdens ram, oberoende om det är ett bevakat eller obevakat besök. Besök är en del i rehabiliteringen men får inte leda till skada för någon. Incestoffer skadas psykiskt vid besök. Min fråga till justitieministern är: Avser justitieministern att vidta någon åtgärd för att skydda incestoffer från besök hos förövaren inom kriminalvården?
fr · GQ111268 · 2003-07-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:1268 av () till justitieminister om tingsrätternas organisation Regeringen bedriver ett arbete där man ser över organisationen av tingsrätterna. Vid fyra av landets tingsrätter har man så kallad flerortsmodell, bland annat vid . De sammanslagningar som gjordes 1999@2001 har utvärderats av en enmansutredare (2003:5). Utredaren rekommenderar att flerortsmodellen inte används . I de fall det finns behov av verksamhet på mer än en ort förordar utredaren att man använder sig av tingsställe. Skulle det i något fall anses att det inte är tillräckligt med ett tingsställe anser utredaren att man ska överväga att inte göra någon sammanslagning alls framför att tillämpa flerortsmodellen. Då det gäller de tingsrätter som har flerortsmodell finns olika möjligheter: att behålla flerortsmodellen, införa tingsställe, återgå till mer än en tingsrätt eller att slå ihop tingsrätterna fullt ut. Vid de fyra tingsrätter där man har så kallad flerortsmodell gjorde man, då dessa bildades, bedömningen att det behövdes permanent verksamhet på mer än en ort. Är justitieministern beredd att i det fortsatta reformarbetet föreslå att man återgår till mer än en självständig tingsrätt vid de tingsrätter där man har så kallad flerortsmodell?
fr · GQ111269 · 2003-07-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:1269 av () till miljöminister om den svenska klimatpolitiken Återigen har vi en väldigt varm sommar. Det tycks som att vi slår rekord i att slå väderrekord, något som tydligt visar att vi håller på att förändra klimatet genom våra utsläpp av växthusgaser. Jag förutsätter att miljöministern och regeringen delar den oro som alltfler känner över dessa allvarliga klimatförändringar. har genom sitt klimatmål en ambitiös klimatpolitik men det finns oroande tecken på att den konkreta politiken för att nå målen kan komma att urholkas. Regeringen ska nu bland annat ta ställning till två utredningar som innebär ett vägval i klimatpolitiken. Den ena gäller koldioxidskatten för näringslivet och den andra gäller handel med utsläppskvoter. Det finns förslag på en kraftigt sänkt koldioxidskatt för stora delar av näringslivet och en risk att handelssystemet för utsläppskvoter görs allt för generöst. Tillsammans vore detta en katastrof för klimatpolitiken, vilket flera remissinstanser har påpekat. Vi borde i stället skärpa klimatpolitiken, dels genom en restriktiv tilldelning av utsläppskvoter till industrin och dels genom att höja koldioxidskatten för de företag där det finns en potential att spara energi och gå över till förnybara energislag. Min fråga till miljöminister är därför: Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att utnyttja de möjligheter en förändrad energibeskattning, ett handelssystem för utsläppskvoter och andra styrmedel kan ge för att skärpa klimatpolitiken?
fr · GQ111270 · 2003-07-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1270 av () till utrikesminister om eurokampanj på ambassader Enligt uppgift genomförde kampanjorganisationen till Euron ett möte på den svenska ambassaden i dit svenska medborgare var inbjudna. Enligt min mening är det uppseendeväckande om ambassader på detta sätt används för kampanjmöten inför folkomröstningen, särskilt om endast ena sidan ges möjlighet att komma till tals och föra fram sina argument till utlandssvenskarna. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern: Avser ministern att verka för att tydliggöra vilka regler som gäller för organisationer och partier som vill genomföra opinionsmöten på svenska ambassader inför allmänna val eller folkomröstningar?
fr · GQ111271 · 2003-07-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1271 av () till näringsminister om utvärdering av avregleringens effekter , inom service och kommunikation, ska enligt uppgift från dem själva (lämnad av deras ordförande vid avregleringsseminariet i ) ha tillsänt ett brev . I brevet efterfrågas den utvärdering av avregleringen inom infrastrukturområdet som dåvarande näringsminister aviserade . har genom riksdagsmotioner föreslagit att de konsekvenser som avregleringen och bolagiseringen av SJ och Posten har fått ska utvärderas. Detta med avseende på kvaliteten för resenärerna och postkunderna, tillgängligheten för funktionshindrade, effekter för statens finanser, möjlighet att uppnå miljömålen samt arbetssituationen för de anställda. har ännu inte fått svar på sitt brev. Avser näringsministern att ge besked om en eventuell utvärdering av avregleringens och bolagiseringens effekter?
frs · GQ121128 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1128 om apoteksmonopolet har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att receptfria läkemedel kan försäljas i dagligvaruhandeln. Nej, jag avser inte att vidta några åtgärder för att bryta upp det existerande detaljhandelsmonopolet för läkemedel. Anledningen är att monopolet tjänat och fortsätter att tjäna oss väl. Att tillförsäkra hela befolkningen, oavsett var man bor i landet, en god tillgång till alla läkemedel, till enhetliga priser @ och till detta kopplat en patientanpassad information och rådgivning obunden av kommersiella intressen som skapar goda förutsättningar för en säker och rationell läkemedelsanvändning @ är det som i grunden motiverar monopolets bevarande. Dessa motiv gäller även för receptfria läkemedel. Det finns ett stort värde av producentoberoende information, rådgivning från kompetent personal, god tillgänglighet och enhetliga priser över hela landet även för receptfria läkemedel. Bolagets uppdrag är inte att sälja så många och dyrbara läkemedel som möjligt för att maximera vinsten, utan att verka för bästa möjliga läkemedelsanvändning. Ensamrätten är en förutsättning för att bolaget ska kunna verka i denna anda. Visst finns det risker med monopol. Kostnaderna kan bli höga och effektiviteten låg @ men så har det inte blivit i . I stället har vårt sammanhållna system gett stora ekonomiska fördelar @ inte bara på grund av vanliga stordriftsfördelar, utan också genom en rationell logistik och en effektivare distributionskedja till kunderna. I en internationell jämförelse har låga läkemedelspriser @ mycket tack vare internationellt sett låga kostnader i parti- och detaljhandelsleden.
frs · GQ121129 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1129 om landstingens kostnader för gömda flyktingar har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidtaga för att få att bära kostnaderna för sjukvård för de flyktingar som gömmer sig i utan giltigt uppehållstillstånd. Varje landsting ska enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som är bosatt inom . Därutöver ska erbjuda omedelbar hälso- och sjukvård till den som vistas inom utan att vara bosatt där. Landstingen är således skyldiga att erbjuda omedelbar vård till personer som vistas illegalt i på samma sätt som till andra personer som tillfälligt vistas i . Landstingen har inte rätt till statlig ersättning för denna vård utan får kräva ersättning från individen om han eller hon inte omfattas av EG-rätten, internationella avtal med mera. Hälso- och sjukvård för asylsökande med flera regleras i en särskild överenskommelse mellan staten och . Denna överenskommelse går utöver landstingens skyldigheter enligt hälso- och sjukvårdslagen. Enligt överenskommelsen har landstingen åtagit sig att ge viss specificerad vård till vissa persongrupper och staten lämnar ersättning till landstingen för denna vård. Asylsökande som fyllt erhåller omedelbar sjukvård och tandvård samt sjukvård och tandvård som inte kan anstå. Även viss annan vård ingår, som till exempel mödrahälsovård och förlossningsvård. Asylsökande som inte fyllt och barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut (så kallade gömda barn) erhåller samma hälso- och sjukvård samt tandvård som i bosatta barn. fråga till mig handlar om vuxna personer som har sökt asyl eller uppehållstillstånd i . De har fått sin sak prövad men har inte befunnits vara i behov av skydd undan förföljelse och de har inte heller av något annat skäl fått tillstånd att stanna i . Det skulle vara en inkonsekvent och otydlig ordning om staten skulle ersätta landstingen för hälso- och sjukvård till personer som inte har rätt att vistas i , enligt samma ordning som gäller för asylsökande. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder.
frs · GQ121146 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1146 om medicinska aborter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra för barnmorskor att utföra medicinska aborter. En abort som sätts i gång med hjälp av läkemedel, en så kallad medicinsk abort, kan ske till graviditetsvecka 9. Före en abort måste en medicinsk bedömning göras och graviditetslängden fastställas. För att diagnostiken av graviditetslängden ska vara säker görs den vanligtvis med en vaginal ultraljudsundersökning. Det handlar också om att kunna skilja en patologisk graviditet (till exempel utomkvedshavandeskap eller missfall) från en normal. Att ställa denna diagnos har barnmorskor i allmänhet inte utbildning och kompetens för. Det finns också kvinnor med medicinska tillstånd där komplikationer kan uppstå under abortförloppet eller efter aborten. Dessa kvinnor behöver utredas och övervakas speciellt. Abortpiller är potenta och potentiellt farliga läkemedel och de skrivs över huvud taget inte ut på recept, utan rekvireras till den klinik som har rätt att utföra abort. Allt detta visar, enligt min mening, att det behövs en läkare med gynekologisk kompetens i all abortvård. Jag har mot den här bakgrunden inte för avsikt att vidta några åtgärder som skulle syfta till att möjliggöra för barnmorskor att utföra medicinsk abort. På de flesta kvinnokliniker i landet är barnmorskor på olika sätt involverade i abortverksamheten. De medverkar till exempel ofta i information före aborten och i de fall det handlar om en medicinsk abort i omhändertagandet i samband med att kvinnan får läkemedlet.
frs · GQ121156 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1156 om språkproven för utländsk vårdpersonal har frågat vilken tidsplan som han avser att fastställa för utredningen av språkproven för utlandsutbildade läkare och övrig vårdpersonal. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det faller på mitt ansvar att besvara frågan. Jag har tidigare informerat om att regeringen avser att initiera en översyn av gällande reglering och system för bedömning och godkännande av personer med viss högskoleutbildning från länder utanför EU/EES-området. Avsikten är att uppdraget ska lämnas och att det ska vara klart .
frs · GQ121161 · 2003-07-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1161 om palliativ vård har frågat mig när jag ämnar komma med förslag som ger bättre möjligheter för den palliativa vården. Utredningen om värdig vård i livets slutskede tar i sitt slutbetänkande upp många angelägna frågor. En stor del av förslagen ligger inom sjukvårdshuvudmännens ansvarsområde där det finns möjlighet för huvudmännen att beakta förslagen. Betänkandet Döden angår oss alla, värdig vård i livets slut (SOU 2001:6), bereds inom och vi kommer i sedvanlig ordning att ta ställning till hur vi ska gå vidare med förslagen.
frs · GQ121164 · 2003-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1164 om isocyanatforskning har frågat om isocyanatforskningen i nu är långsiktigt säkrad. Forskningen om isocyanat i var ursprungligen ett forskningsprojekt knutet till . har ansvaret för isocyanatforskningen i . I enlighet med budgetpropositionen har staten avsatt för att stärka isocyanatforskningen. Enligt bedömningar som gjorts i samarbetet med forskargruppen i är detta tillräckligt för att tillsammans med utlovat stöd från andra källor täcka kostnaderna för åren 2003@2004.
frs · GQ121165 · 2003-07-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1165 om alkoglass och svensk alkoholpolitik har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att motverka "stylade" alkoholprodukter som riktas till unga. Med stylade alkoholprodukter avses i frågan alkoläsk och så kallad alkoglass. Som jag har framfört tar regeringen frågan om ungdomars alkoholkonsumtion på yttersta allvar. Att skjuta upp alkoholdebuten har länge varit ett prioriterat mål för alkoholpolitiken och ungdomar lyfts fram som den viktigaste målgruppen både i den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador och i arbete. Jag är också av uppfattningen att den trend som har kunnat iakttas av en ökad marknadsföring och lansering av olika former av alkoholhaltiga produkter som mer eller mindre direkt riktar sig till barn och unga är mycket oroande. har avslagit två ansökningar om att få införa och försälja alkoglass i med hänvisning till risken för att underåriga lockas att konsumera alkohol. , och svensk dagligvaruhandel har drivit kampanjen som syftar till att lyfta fram branschens ansvar att upprätthålla åldersgränser och bedriva en ansvarsfull alkoholhantering. I den fortsatta dialogen med handeln och restaurangbranschen bör frågan om alkoläsken särskilt lyftas fram. Utredningarna Begränsning av alkoholbranschens sponsring inom idrotten, med mera och Alkoholreklam i tryckta skrifter har överlämnats till regeringen. Syftet med dessa båda utredningar har bland annat varit att begränsa marknadsföringen av alkohol, i synnerhet gentemot ungdomar. Dessa förslag kommer att beredas.
frs · GQ121166 · 2003-07-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1166 om kommersialisering av familjehemsvården har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att motverka kommersialiseringen av familjehemsvården. Familjehemsvården är ett viktigt inslag i den sociala barn- och ungdomsvården, vilket också betonas i direktiven (dir. 2003:76) till den utredning som regeringen fattade beslut om . Utredningen har i uppgift att ta fram ett underlag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Utredningen bör särskilt uppmärksamma familjehemsvården i enlighet med socialutskottets betänkande (bet. 2002/03:SoU10) samt privatiseringens omfattning, villkor och effekter. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag till regeringen .
frs · GQ121168 · 2003-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1168 om diskriminering i turkiska skolböcker har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att förmå den turkiska regeringen att upphöra med en skolundervisning som förnedrar och förtrycker barn och ungdomar av icke-turkisk etnicitet. Jag instämmer i att det inte är acceptabelt med en skolundervisning som diskriminerar individer oavsett ursprung. Ett objektivt och allsidigt undervisningsmaterial är en förutsättning för att öka förståelsen mellan kulturer och bekämpa alla former av diskriminering. och EU ställer tydliga krav på vad gäller vikten av ökad respekt för de mänskliga rättigheterna och skydd av minoriteter. I anslutningspartnerskapet för som antogs står bland annat att måste garantera kulturell mångfald och kulturella rättigheter för alla medborgare, samt tillse att alla individer kan åtnjuta sina mänskliga fri- och rättigheter utan diskriminering. Vidare måste respektera den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Genom att dessa krav tydligt har skrivits in i partnerskapet innebär det att och EU kommer att fortsätta att föra en intensiv dialog med kring frågan om mänskliga rättigheter, inklusive icke-diskriminering av etniska grupper. Vi har också kunnat notera att framsteg gjorts i reformprocessen. Som exempel kan nämnas att andra språk än turkiska numera är tillåtna i radio- och TV-sändningar och i privat undervisning. Dessutom har restriktioner vid namngivande av barn avskaffats. har även ratificerat FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter samt FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, vilket är viktiga steg mot en anpassning till EU:s normer. Konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter omfattar bland annat rätten till undervisning som ska främja förståelse och tolerans mellan nationer, etniska och religiösa grupper, samt rätten för envar att delta i kulturlivet. Regeringen fortsätter, såväl bilateralt som inom EU, att verka för att respekten för de mänskliga rättigheterna ökar i . De internationella åtagandena måste uppfyllas. Den pågående reformprocessen, både vad gäller lagstiftning och tillämpning, kommer att ha avgörande betydelse för fortsatta väg mot medlemskap i . och EU kommer således att fortsatt följa utvecklingen på nära håll.
frs · GQ121169 · 2003-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1169 om svenska på ambassader har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att det ska bli möjligt att kommunicera på svenska språket vid kontakter med svenska ambassader. Bakgrunden till frågan är att menar att medborgarnas rätt att kommunicera med svenska myndigheter på svenska inte iakttas på alla svenska ambassader. Svenska utlandsmyndigheter är ofta mycket små myndigheter, med ett litet antal utsända tjänstemän. Utöver de utsända tjänstemännen finns lokalanställda. De lokalanställda är en viktig resurs på alla utlandsmyndigheter och svarar för betydelsefulla insatser i arbetet. Alla lokalanställda talar inte svenska. När lokalanställda som inte talar svenska, sköter receptionen eller andra arbetsuppgifter som innebär att ta emot besökande eller telefonsamtal, ska det vid behov finnas möjlighet att tillkalla en tjänsteman som talar svenska. är det naturligt att det i en sådan situation inte alltid går att få hjälp på svenska. Jag har ingen information om annat än att det här brukar fungera bra. säger att hon har erfarenheter av att det inte fungerar, och ger ett konkret exempel. Jag har lämnat uppgifterna till UD:s administrativa avdelning för att de ska se över om några ytterligare åtgärder behöver vidtas.
frs · GQ121172 · 2003-07-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1172 om Centrala service har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att se till att studenterna får den service hos () som de rimligen har rätt att kräva. Jag vill inledningsvis korrigera den beskrivning av CSN:s service som gör i sin fråga. Under de senaste ett och ett halvt åren har CSN hållit en hög servicenivå mot de studerande. översteg den genomsnittliga kötiden för telefonsamtal inte någon vecka . har väntetiden endast tangerat eller överskridit tiominutersgränsen. förkortades behandlingstiderna för alla ärendetyper jämfört med . Andelen ärenden som beslutas har ökat från . Den genomsnittliga handläggningstiden för studiemedel för studier i har minskat från 17 . Denna mycket positiva utveckling är resultatet av medvetna insatser inom CSN och från regeringens sida bland annat genom satsningen på ett kundcenter i . har regeringen vidtagit en rad åtgärder som avsevärt har förenklat studiestödssystemen. Ett nytt studiemedel har ersatt det gamla studiemedelssystemet och de olika vuxenstudiestöden. Det särskilda utbildningsbidraget har upphört. Därutöver har myndigheten genomfört insatser som ytterligare har rationaliserat verksamheten. Möjligheterna till information och självservice över Internet har utvecklats. Det är självklart att den nya tekniken ska tas i anspråk för att öka effektiviteten i hanteringen av studiefinansieringen. Antalet ärenden hos CSN har minskat . har emellertid kostnaden per handlagt ärende ökat med . En så negativ utveckling av produktiviteten kan självfallet inte få fortsätta. CSN har därför inlett ett arbete för att omstrukturera och rationalisera verksamheten. Jag avser att noga följa utvecklingen inom CSN och utgår från att det nödvändiga rationaliseringsarbetet inom myndigheten sker på ett sådant sätt att de negativa effekterna på servicen till de studerande blir så begränsade som möjligt.