ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11715 · 2003-03-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:715 av () till utbildningsminister om sex- och samlevnadsundervisning I det samhälle vi lever i är våra ungdomar utsatta för en häftig exploatering av sex i medierna. Det är därför mycket viktigt att elever får stöd i form av kunskaper och värderingar om vad sexualitet är @ inte minst ur en jämställdhetssynpunkt. I den undersökning av sex- och samlevnadsundervisningen som utbildningsinspektörer gjorde , framkom att variationen är stor när det gäller kvaliteten på undervisningen. Endast ett fåtal skolor hade nedskrivna mål för undervisningen och den samordnades oftast inte. I hälften av grundskolorna ingick undervisningen i biologiämnet och hade en tonvikt på kropp och biologi och mindre på manlig och kvinnlig identitet och samspel mellan flickor och pojkar. Elva av 29 undersökta gymnasieskolor hade knappast någon sex- och samlevnadsundervisning alls. På 12 skolor förekom undervisningsinslag om dessa frågor, men alla elever fick inte ta del av dem. Inspektörerna påpekade att det finns ett stort behov av att den kunskap som finns i varje skolform lyfts upp och samordnas. De föreslog att målformuleringen i läroplanen görs tydligare och riktas även till lärarna. Mot denna bakgrund vill jag fråga utbildningsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att förstärka sex- och samlevnadsundervisningen i den svenska gymnasieskolan.
fr · GQ11716 · 2003-03-24 00:00:00 — Fråga 2002/03:716 av () till utbildningsminister om retorikundervisning i skolan Att våga tala inför en grupp människor är för många svenskar ett oöverstigligt hinder. Den rädsla som är förknippad därmed upplevs ofta som svårare än rädsla för döden. Det säger sig självt att denna skräck omöjligör ett aktivt deltagande i demokratiska processer för en stor del av befolkningen. Det skulle emellertid inte behöva vara så. Med en systematisk träning i retorik och presentationsteknik från skulle eleverna kunna få rika talträningstillfällen och verksamma redskap att använda i framtida talsituationer. Att våga tala offentligt stärker självförtroendet och ökar medvetandet om vikten av att delta i samhälls- och kulturliv. Ett av målen för svenskundervisningen är att eleverna ska våga uttrycka sig på olika sätt och muntligt redogöra för saker, men kursplanen skulle tydligare kunna betona vikten av att eleverna lär sig retorik. Detta är ett område som andra länders elever genom sin skolgång blir mycket duktiga på, inte minst i . Jag tycker att det borde undersökas hur väl skolorna lyckas med att lära ut retoriska kunskaper. Om brister upptäcks, bör Myndigheten för skolutveckling få i uppdrag att stödja skolorna i detta arbete. Jag vill därför fråga ministern om han avser att vidta några åtgärder för att klarlägga retorikens ställning i den svenska skolan.
fr · GQ11717 · 2003-03-25 00:00:00 — Fråga 2002/03:717 av de () till miljöminister om väg 73 Väg 73, , är en av de mer olycksdrabbade vägarna i . Det behövs en fyrfältsväg med planskilda korsningar på sträckan Älgviken@Fors. Detta kan bli verklighet eftersom föreslår att tillåtlighet enligt ska ges. är det upp till regeringen och att snabbt besluta i tillåtlighetsfrågan och att ge klartecken för den efterlängtade utbyggnaden av väg 73. Tidsplanen är redan 18 månader försenad. Jag anser att regeringen nu måste infria alla de utfästelser om vikten av att prioritera väg 73 som tidigare gjorts av regeringsföreträdare, bland andra förre näringsministern . Tillåtlighetsprövningen av väg 73 måste behandlas med förtur. Jag förutsätter naturligtvis också att regeringen säger ja till utbyggnad av väg 73. När avser ministern att vidta åtgärder som syftar till ett beslut om tillåtlighet för utbyggnad av väg 73 på sträckan Älgviken@Fors?
fr · GQ11718 · 2003-03-26 00:00:00 — Fråga 2002/03:718 av () till statsrådet om 94 I konvention 94 slås fast att offentliga myndigheter vid upphandling av tjänster ska garantera att anställningsvillkoren inte får vara sämre än vad som regleras i gällande kollektivavtal för branschen. Trots att konventionen är har inte undertecknat den. Jag vill fråga arbetslivsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att ska underteckna 94.
fr · GQ11719 · 2003-03-26 00:00:00 — Fråga 2002/03:719 av () till finansminister om socialförsäkringar och EMU RFV skriver i ett pressmeddelande att "fonderade socialförsäkringar kan vara en balanserande faktor i samhällsekonomin efter en eventuell övergång till euro. skulle fondering av socialförsäkringarna vara en trygghetsfaktor för individen genom att det skulle garantera en viss nivå på socialförsäkringarna. Det framhåller RFV i ett remissvar på betänkandet Stabiliseringspolitik i valutaunionen." Jag vill fråga finansministern: Kommer ministern att verka för att socialförsäkringarna ska utgöra en balanserande faktor i samhällsekonomin efter en eventuell övergång till euro?
fr · GQ11720 · 2003-03-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:720 av () till statsrådet om Tåg i Bergslagen Tåg i Bergslagen (TiB) är en särskild satsning på regional tågtrafik i Bergslagen. Regeringen har beslutat om satsningen och den finansieras av Rikstrafiken och fyra län. Resandeutvecklingen har varit positiv. På grund av ekonomiska problem försöker nu SJ att röja upp i gamla avtal. Det avtal som finns med TiB anses vara olönsamt och ska brytas. Att ett statligt bolag bryter ingångna avtal är anmärkningsvärt i sig men viktigare är naturligtvis de konsekvenser det får. Detta är ett dråpslag för tågtrafiken i Bergslagen. Väl fungerande och hållbara kommunikationer är en förutsättning för regional utveckling. Har inte regeringen något ansvar längre för att det finns en fungerande regionaltrafik i enlighet med infrastrukturpropositionen? Min fråga till är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att bibehålla omfattningen av tågtrafik i Bergslagen?
fr · GQ11721 · 2003-03-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:721 av () till statsrådet om gifter i skogsbruket Förbudet mot användning av permetrin i skogsbruket kostar skogsägarna . Det är därför angeläget att finna ett annat verksamt motmedel mot snytbaggen. Insektsmedlet CyberPlus, som innehåller cypermetrin utgör enligt Kemikalieinspektionen en större risk för skogsarbetare, plantskolepersonal, plantörer och sågverksarbetare än permetrin när det gäller irritationer på hud och ögon. I djurförsök har bland annat hundar drabbats av skakningar, samordningssvårigheter, abnorm gång, diarré och kräkningar. Ett par djur blev så dåliga att de måste avlivas. Skogs- och träfacket protesterar nu mot att deras medlemmar ska utsättas för detta ämne. Eftersom ministern sannolikt inte anser att det är bättre att övergå till ett medel som klassas som farligare för människor och djur än permetrin är min fråga till : Vad avser statsrådet att göra för att få bukt med snytbaggarna utan att hälsan för skogs- och träarbetare och skogsägarnas ekonomi försämras?
fr · GQ11722 · 2003-03-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:722 av () till statsrådet om Norrbotniabanans jämställdhetseffekter Det transportpolitiska målet anger att "transportpolitiken ska säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet". antogs därtill ett delmål om ett jämställt transportsystem. Detta ska enligt utformas så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Mäns och kvinnors resmönster skiljer sig åt, bland annat som ett resultat av hur den fysiska strukturen kommit att utformas. saknar kusten helt järnväg. är största kommun utan persontrafik på järnväg. Norrbotniabanans byggande skulle få stor betydelse för regionförstoringen, för integrationen av lokala arbetsmarknader och därmed för hela utveckling. Inte minst skulle tillgängligheten till universiteten i och förbättras. kvinnounderskott beror främst på att obalansen mellan arbetsmarknaderna är mycket stor för kvinnor. Ett utbyggt snabbtågsnät i form av Norrbotniabanan kommer därför att ge viktiga jämställdhetseffekter, genom att både kvinnor och män får betydligt större möjligheter att pendla mellan bostadsort och utbildning eller arbete. Till följd av jämställdhetsmålets relativa nyhet, finns det dock anledning att befara att det perspektivet inte i särskilt hög grad är vägledande för prioriteringsarbete. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att Norrbotniabanans jämställdhetseffekter ska uppmärksammas och ges tyngd i prioriteringarna inför Framtidsplanen för järnvägen 2004-2015?
fr · GQ11723 · 2003-03-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:723 av () till socialminister om kartläggning av orsakerna till aborter har presenterat mycket oroande abortstatistik. Antalet aborter ökade till drygt 33300, jämfört med 31772 året innan. Tonårsaborterna ökade mest () och har gått upp med . kan inte peka på några speciella faktorer, som skulle kunna förklara varför tonårsaborterna fortsätter att öka. Jag har tidigare uppmärksammat socialministern på problemet med det oklara kunskapsläget kring varför kvinnor väljer abort. En kartläggning skulle kunna ge information som leder till att det abortförebyggande arbetet underlättas. I socialutskottets betänkande 1993/94:SoU2 uttalades att en kartläggning borde göras av orsakerna till varför kvinnor väljer abort. Det bör i sammanhanget påpekas att en kartläggning kan göras utan att enskilda kvinnors identitet går att spåra. Min fråga är: Avser socialministern att vidta åtgärder så att kartläggning sker av orsakerna till varför kvinnor väljer abort?
fr · GQ11724 · 2003-03-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:724 av () till socialminister om läkarkompetens inom det kommunala äldreboendet Inom kommunernas äldreboende finns många äldre med behov av vård, omsorg och medicinering. Inte sällan kommer rapporter om att äldre får en mängd olika mediciner och att risken för medicinbieffekter därmed ökar. De äldre har ofta kontakt med sin läkare. Det är bra att denna kontakt kan bibehållas även då man flyttat till kommunalt äldreboende. Emellertid saknas läkarkompetens för personalens fortbildning, handledning och stöd i sitt vårdarbete. Det är viktigt att detta kan tillgodoses, eftersom många bieffekter kanske annars inte upptäcks i den vardagliga vården. Kommunerna är emellertid förhindrade att teckna avtal med @ eller anställa @ läkare för detta. Avtal måste i så fall tecknas med för denna tjänst. Detta är inte ändamålsenligt för kommunerna. Avser ministern vidta åtgärder så kommunerna kan teckna avtal direkt med enskilda läkare för att stärka den medicinska kompetensen och därmed stödet för personalen och de äldre inom äldreboendet?
fr · GQ11725 · 2003-03-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:725 av () till utrikesminister om barnsexhandel i krigets spår Ecpat ordförande varnar för en ökad barnsexhandel i om det pågående kriget drar ut . Ecpat säger att sexhandeln har etablerats under krig och väpnade konflikter vid ett flertal tillfällen genom historien. Då rekreationsresor för soldater tillåtits har sexhandeln fått fäste. Det hände under och har upprepats i andra konflikter, bland annat på . Efter att sexhandeln fått fäste under den pågående konflikten lever den sedan kvar även efter att konflikten eller kriget upphört. Soldaterna ersätts av sexturister. fruktar man inom Ecpat att ett nytt sexhandelscentrum ska komma att etableras i . Ett mycket stort antal barn kommer att dras in i detta centrum. nyrekryteras enligt Ecpat miljoner barn till sexslavhandeln. Med anledning av ovan vill jag fråga vilka åtgärder utrikesministern avser att vidta för att motverka en utveckling likt den ovan beskrivna.
fr · GQ11726 · 2003-03-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:726 av () till statsrådet om beslutsunderlaget för HBT-personers asylansökningar Det är glädjande att regeringen nu har tillsatt den utlovade översynen av utlänningslagen när det gäller personer som ansöker om asyl på grund av kön eller sexuell läggning. En minst lika viktig fråga gäller dock det beslutsunderlag som och har tillgång till när det gäller att bedöma risken för fortsatt förföljelse på grund av sexuell läggning i den sökandes hemland. Detta beslutsunderlag är oftast bristfälligt. Den allvarligaste bristen gäller att de dokument som finns tillgängliga ofta bygger på vad andra diplomater eller mer officiella företrädare för landets myndigheter har att förtälja. Som regel har landets egna homo-, bi- eller transpersoner aldrig tillfrågats om hur de upplever situationen. Ett exempel gäller det besök som företrädare för och gjorde i . Rapporten innehåller återgivande av samtal med företrädare för den iranska regeringen, en kvinnlig människorättsadvokat, ambassadtjänstemän från en sydamerikansk ambassad och en EU-ambassad samt en katolsk präst. Däremot har de svenska besökarna inte träffat en enda homosexuell som kunde berätta om situationen för HBT-personer i . Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att förbättra beslutsunderlaget för och när det gäller att bedöma situationen för HBT-personer i asylsökandes hemländer?
fr · GQ11727 · 2003-03-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:727 av () till finansminister om andelsbytessystemets skatterättsliga effekt beslutade att uppmärksamma regeringen på tolkningen av skatterättsliga bedömningar som uppstår med anledning av kontantbegränsningsregeln vid andelsbyten. påpekade att det också rörde effekter av sinsemellan likartade bytesaffärer som leder till oacceptabla olikheter vid beskattning. Mina fråga till finansministern är: När är finansministern beredd att återkomma till med förslag till lösning?
fr · GQ11728 · 2003-03-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:728 av () till miljöminister om veterinärmedicinskt avfall Det förefaller som om anvisningarna när det gäller omhändertagandet av veterinärmedicinskt avfall är bristfälliga. Vid förfrågan hos apotek, veterinärer och kommunala miljöstationer kan inga klara besked ges. Arbetarskyddsstyrelsen har utfärdat föreskrifter för omhändertagande av riskavfall inom hälso- och sjukvård, apotek och veterinärmedicinsk verksamhet AFS 1989:2. Där sägs att närmare bestämmelser beträffande veterinärmedicinskt avfall ska lämnas av Lantbruksstyrelsen. Läser man Statens jordbruksverks föreskrift SJVFS 2002:57 står det att veterinär ska ge anvisningar beträffande omhändertagande av överblivna läkemedel, förpackningar, sprutor och kanyler. Någon vägledning för veterinären om hur detta ska ske finns dock ej. Den näringsidkare som i enlighet med vill ta ansvaret för ett bra omhändertagande av sitt veterinärmedicinska avfall står således helt utan stöd om hur detta ska gå till. Jag efterlyser därför konkreta anvisningar om hur näringsidkare ska förfara med veterinärmedicinskt avfall. Vad avser miljöministern att vidta för åtgärder så att veterinärmedicinskt avfall kan omhändertas på ett adekvat sätt?
fr · GQ11729 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:729 av AnneMarie () till socialminister om statens roll i att stödja samverkan När kommuner och landsting alltmer närmar sig varandra och försöker fördjupa sitt samarbete för att verkligen förbättra för enskilda människor och för anhöriga, så spelar det en stor roll hur detta arbete uppfattas, beskrivs och bekräftas. Det som är viktigt är att alla har den enskildes samlade behov för ögonen vilket leder till ökade möjligheter att insatserna ger effekt. Detta är inte minst viktigt när det gäller äldre människor med stort vårdbehov. Regelverket behöver naturligtvis stödja samverkan och bland annat Finsam och Socsam är mycket viktiga försök när det gäller utveckling av samverkan, men det inträffar något egendomligt när staten ska följa upp verksamheten. Då blir allt helt plötsligt uppdelat på olika huvudmän och olika ansvar för olika delar och fokus riktas på hur respektive huvudman förhåller sig till regelverkets olika delar. I stället för samverkan med individens behov i fokus. Vad ämnar ministern göra för att bristerna av samverkan, integration och utveckling av gemensamt synsätt i tillsynsverksamhet åtgärdas?
fr · GQ11730 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:730 av () till justitieminister om ansvaret för människohandelns offer "Inte mitt bord", "Vi har inga pengar", "Vi har inget stöd i lagen" @ är vanliga svar på mina frågor om varför skickar tillbaka kvinnor och barn som utsatts för människohandel. Mina kontakter med berörda myndigheter, till exempel polis och socialtjänst, visar att det råder oklarhet om vem som ansvarar för kvinnorna. Konsekvensen blir att kvinnorna utvisas när de påträffas i . Kvinnorna utsätts därmed för fara eftersom hemlandet ofta inte kan erbjuda något skydd. Att kvinnorna tvingas tillbaka till sina hemländer är också problematiskt, då myndighetspersonal måste flygas till kvinnans hemland för att där fortsätta eventuella förhör. Regeringen har gett ett vagt löfte om ett förslag där kvinnor som fallit offer för människohandeln ska få uppehållstillstånd i tills den juridiska processen är avslutad. Den oklara ansvarsfördelningen kommer dock fortfarande att vara ett avgörande hinder mot att ge kvinnorna ett fungerande skydd. För att offren ska kunna få det stöd som de har rätt till vill jag fråga vilka åtgärder ministern är beredd att vidta för att ansvarsfördelningen verkligen klargörs när det gäller skyddet av kvinnor som utsatts för människohandel.
fr · GQ11731 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:731 av () till vice statsminister om ansvaret för människohandelns offer "Inte mitt bord", "Vi har inga pengar", "Vi har inget stöd i lagen" @ är vanliga svar på mina frågor om varför skickar tillbaka kvinnor och barn som utsatts för människohandel. Mina kontakter med berörda myndigheter, till exempel polis och socialtjänst, visar att det råder oklarhet om vem som ansvarar för kvinnorna. Konsekvensen blir att kvinnorna utvisas när de påträffas i . Kvinnorna utsätts därmed för fara eftersom hemlandet ofta inte kan erbjuda något skydd. Att kvinnorna tvingas tillbaka till sina hemländer är också problematiskt, då myndighetspersonal måste flygas till kvinnans hemland för att där fortsätta eventuella förhör. Regeringen har gett ett vagt löfte om ett förslag där kvinnor som fallit offer för människohandeln ska få uppehållstillstånd i tills den juridiska processen är avslutad. Den oklara ansvarsfördelningen kommer dock fortfarande att vara ett avgörande hinder mot att ge kvinnorna ett fungerande skydd. För att offren ska kunna få det stöd som de har rätt till vill jag fråga vilka åtgärder ministern är beredd att vidta för att ansvarsfördelningen verkligen klargörs när det gäller skyddet av kvinnor som utsatts för människohandel?
fr · GQ11732 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:732 av () till socialminister om ansvaret för människohandelns offer "Inte mitt bord", "Vi har inga pengar", "Vi har inget stöd i lagen" @ är vanliga svar på mina frågor om varför skickar tillbaka kvinnor och barn som utsatts för människohandel. Mina kontakter med berörda myndigheter, till exempel polis och socialtjänst, visar att det råder oklarhet om vem som ansvarar för kvinnorna. Konsekvensen blir att kvinnorna utvisas när de påträffas i . Kvinnorna utsätts därmed för fara eftersom hemlandet ofta inte kan erbjuda något skydd. Att kvinnorna tvingas tillbaka till sina hemländer är också problematiskt, då myndighetspersonal måste flygas till kvinnans hemland för att där fortsätta eventuella förhör. Regeringen har gett ett vagt löfte om ett förslag där kvinnor som fallit offer för människohandeln ska få uppehållstillstånd i tills den juridiska processen är avslutad. Den oklara ansvarsfördelningen kommer dock fortfarande att vara ett avgörande hinder mot att ge kvinnorna ett fungerande skydd. För att offren ska kunna få det stöd som de har rätt till vill jag fråga vilka åtgärder ministern är beredd att vidta för att ansvarsfördelningen verkligen klargörs när det gäller skyddet av kvinnor som utsatts för människohandel?
fr · GQ11733 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:733 av () till statsrådet om ansvaret för människohandelns offer "Inte mitt bord", "Vi har inga pengar", "Vi har inget stöd i lagen" @ är vanliga svar på mina frågor om varför skickar tillbaka kvinnor och barn som utsatts för människohandel. Mina kontakter med berörda myndigheter, till exempel polis och socialtjänst, visar att det råder oklarhet om vem som ansvarar för kvinnorna. Konsekvensen blir att kvinnorna utvisas när de påträffas i . Kvinnorna utsätts därmed för fara eftersom hemlandet ofta inte kan erbjuda något skydd. Att kvinnorna tvingas tillbaka till sina hemländer är också problematiskt, då myndighetspersonal måste flygas till kvinnans hemland för att där fortsätta eventuella förhör. Regeringen har gett ett vagt löfte om ett förslag där kvinnor som fallit offer för människohandeln ska få uppehållstillstånd i tills den juridiska processen är avslutad. Den oklara ansvarsfördelningen kommer dock fortfarande att vara ett avgörande hinder mot att ge kvinnorna ett fungerande skydd. För att offren ska kunna få det stöd som de har rätt till vill jag fråga vilka åtgärder ministern är beredd att vidta för att ansvarsfördelningen verkligen klargörs när det gäller skyddet av kvinnor som utsatts för människohandel.
fr · GQ11734 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:734 av () till statsrådet om ungdomar och det parlamentariska arbetet Det är viktigt att intressera ungdomar för demokratin så att fler röstar. Regeringen borde försöka få fler ungdomar att ta del av det offentliga livets arbete så att ungdomar får se den levande demokratin. Man kan se på det senaste valet, att inte alla ungdomar har använt sin rösträtt. En anledning till det kan vara att inte alla har fått tillräcklig utbildning i det ämne som berör oss alla; politik. Det faktum att inte alla ungdomar använder sin rösträtt försvagar samhället. När dessa ungdomar inte röstar, och växer upp med den vanan bryts samhället ned successivt. De folkvalda församlingarna kommer då inte att representera hela samhället. En praoplats för ungdomar kan tjäna som en inspirationskälla för kommande yrkesval och öka intresset för politiken och partier. De offentliga beslutande organen som arbetsplatser kan ibland hos ungdomar ses som slutna fort dit få har tillträde. Denna bild kan brytas ned och förbytas till något positivt om portarna öppnas så att fler skolelever kan praoa på offentliga beslutande organ. Dessa tankar formulerades av en praoelev som jag hade hos mig . Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att öka intresset och kännedomen hos ungdomar om det parlamentariska arbetet?
fr · GQ11735 · 2003-03-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:735 av () till statsrådet om billiga hyresrätter i Det allmännyttiga bostadsbolaget har presenterat en undersökning som visar stockholmarnas betalningsvilja för hyresrätter. För innerstadsläge finns beredskap att betala per kvadratmeter i årshyra, vilket medger en produktionskostnad på per kvadratmeter. I närförort är betalningsviljan per kvadrtmeter, vilket medger en produktionskostnad på per kvadratmeter. har fått ned sin produktionskostnad till per kvadrtmeter. har Linköpingsföretaget vunnit en tävling anordnat för byggande av billiga hyresrätter i närförorten . I detta projekt, som beskrivs som banbrytande och baserat på självkostnadspris, byggs för en årshyra på per kvadratmeter, vilket alltså motsvarar vad stockholmare är beredda att betala för boende i närförort. Övriga årshyror i varierar per kvadratmeter. Regeringen har dock föreslagit en hyresgräns på per kvadratmeter och år för att bevilja stöd vid produktion av mindre lägenheter, det vill säga 12@18% lägre än Duvkullens självkostnadspris. Detta är en tydlig indikation på att många planerade projekt med eftertraktade bostäder svårligen kommer kunna inordnas under den av regeringen formulerade gränsen för "rimliga boendekostnader". Utifrån de generella finansiella förutsättningar som råder är risken därmed stor att dessa byggprojekt skjuts . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stimulera denna typ av billigt, eftertraktat byggande som faller utanför ramen för den nya tillfälliga investeringsstimulansen vid byggande av mindre hyresrätter?