ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR1226 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:26 om nedrustning av kärnvapen har frågat statsministern om han avser att vidta nya åtgärder för att förmå berörda länder att avrusta sina kärnvapen. Frågan har överlämnats till mig. Nedrustning av kärnvapen samt andra massförstörelsevapen är en högt prioriterad fråga för regeringen. Vårt långsiktiga mål är att få en värld fri från dessa vapen. För att nå detta mål arbetar vi bland annat nationellt, inom EU och inom den så kallade Ny Agenda-koalitionen inom ramen för FN. förband sig faktiskt kärnvapenstaterna att skrota sina kärnvapen. antogs en handlingsplan i 13 steg för kärnvapennedrustning. Regeringen verkar aktivt för att denna handlingsplan ska genomföras och för att kärnvapenstaterna ska leva upp till sitt löfte. Det är viktigt att sätta tryck på kärnvapenstaterna och regeringen tar regelmässigt upp frågan om kärnvapennedrustning i vår dialog med kärnvapenstaterna. Regeringen arbetar också inom EU för att förhindra spridningen av bland annat kärnvapen och för att påskynda nedrustningen. inleddes på svenskt initiativ en diskussion om hur unionen skulle kunna fördjupa och stärka sin gemensamma politik avseende biologiska och kemiska vapen, samt kärnvapen. Denna diskussion har lett till att EU:s utrikesministrar kunde anta grundläggande principer som ska styra EU:s arbete på området, samt en ambitiös handlingsplan med konkreta åtgärder för EU att vidta. Regeringen arbetar nu vidare för att denna handlingsplan ska genomföras och för att EU ska kunna utvecklas till en starkare aktör mot massförstörelsevapen. driver också kärnvapennedrustningsfrågorna tillsammans med sex andra länder i den så kallade Ny Agenda-koalitionen. Gruppen spelade en viktig roll i framtagandet av den handlingsplan i 13 steg för nedrustning som antogs . Gruppen kommer , liksom , att lägga fram två resolutioner i @ en heltäckande resolution om kärnvapennedrustning och en resolution om nedrustning av taktiska kärnvapen. Det är vår förhoppning att resolutionerna även kommer att väcka debatt och erhålla ett stort stöd, och därmed sätta press på kärnvapenstaterna att leva upp till sina åtaganden. Som ett led i regeringens aktiva engagemang för nedrustningsfrågorna har initiativ tagits till en internationell oberoende kommission under ledning av . Syftet med kommissionen är att belysa, studera och utreda frågor rörande bland annat kärnvapen, samt att bidra till att skapa nytt politiskt fokus och ge nya impulser till det internationella arbetet för nedrustning och ickespridning av massförstörelsevapen. Även om kärnvapenstaterna har huvudansvaret för kärnvapennedrustning är detta något som angår oss alla. Det svenska engagemanget för nedrustning av kärnvapen fortsätter därför att vara starkt och vi förblir en pådrivande kraft i det internationella arbetet. Bristen på konkreta framsteg och resultat i kärnvapennedrustningen är både slående och bekymmersam, men regeringen fortsätter att arbeta för att dessa vapen ska förpassas till historien.
frs · GR1227 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:27 om dödsstraffet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att framföra syn på tillämpningen av dödsstraff i till landets regering. Enligt ett tillrättaläggande som gjordes av premiärministerns kontor under den gångna helgen har tio personer avrättats. Det är visserligen ett avsevärt lägre antal än vad som antogs i den intervju hänvisar till, men det är illa nog. intar en föga smickrande position i världen vad avser antalet avrättade per capita. Dödsstraffets grymhet och dess oåterkalleliga natur gör att det inte bör ha någon plats i en modern och civiliserad rättsordning. Denna svenska syn på dödsstraffet har ett flertal gånger framförts till politiska ledning av företrädare för , såsom kabinettssekreteraren, lagutskott och ambassadör. tillhör dessutom initiativtagarna till EU:s riktlinjer för arbetet mot dödsstraff och fortsätter att aktivt driva frågan inom EU @ dels i multilaterala sammanhang, dels i bilaterala kontakter. Enligt dessa riktlinjer genomför EU kontinuerligt démarcher om moratorier och tillämpning i enlighet med de minimiregler för dödsstraffet som antagits av FN. Inom ramen för EU:s riktlinjer ges också ett omfattande stöd till enskilda organisationer för internationellt arbete mot dödsstraffet. Den europeiska synen på dödsstraffet är således känd för . Frågan kommer även fortsatt att beröras på lämpligt sätt vid bilaterala politiska kontakter och gemensamt med övriga medlemsstater inom EU.
frs · GR1228 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:28 om ingrepp i har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera skyddet, en gång för alla, mot exploatering och avgörande ingrepp i den ekologiskt känsliga och unika . har varit föremål för diskussioner rörande miljön. Miljötillståndet i fjorden har förbättrats på ett avsevärt sätt främst genom åtgärder vid industrier i . Det norska har tidigare redovisat planer på att genomföra breddning och fördjupning av befintlig farled vilket på svenskt territorium skulle medföra dels sprängning av delar av trösklar dels muddring av grundare områden i fjordens mynning. Den vidtog flera åtgärder för att deklarera den svenska synen på planerna. Den förre miljöministern skrev ett brev till sin kollega i . I brevet framför han ståndpunkten att en utvidgning av farleden är oförenlig med den svenska ambitionen att bevara områdets höga naturvärden. Vidare beslutade regeringen att tillåtligheten av en planerad utvidgning av farleden i ska prövas enligt av den . Regeringen konstaterade att en utvidgning av den aktuella farleden kan antas bli av sådant ingripande slag att det finns skäl att pröva tillåtligheten av verksamheten. Den svenska delen av har också föreslagits av regeringen som ett område av intresse för gemenskapen i det europeiska nätverket av skyddade områden, Natura2000. Planerna på en utvidgning av farleden i kan således inte förverkligas utan regeringens medgivande. Regeringen har härigenom skapat goda förutsättningar för att bevara och skydda unika naturvärden.
frs · GR1230 · 2003-10-08 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:30 om studenters mantalsskrivningsort har frågat vilka åtgärder finansministern avser att vidta för att lösa den otrygga situationen för studenterna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. skriver i frågan att "Det förefaller inte rimligt att mantalsskrivningsorten, som skall avgöra till vilken kommun och landsting man betalar skatt, hindrar att vård ges där förutsättningarna är bäst och där studenten har sin faktiska bostad av året." Jag vill börja med att påpeka att alla ska ges vård av hög kvalitet efter behov och inom rimlig tid, oavsett var man bor i landet. I 4 § hälso- och sjukvårdslagen, anges att om någon som vistas inom utan att vara bosatt där behöver omedelbar hälso- och sjukvård, ska erbjuda sådan vård. Det anges vidare att ett landsting också i andra fall får erbjuda hälso- och sjukvård åt den som är bosatt i annat landsting, om landstingen kommer överens om det. I enlighet med överenskommelse om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården, den så kallade Dagmaröverenskommelsen, har utarbetat en rekommendation om valmöjligheter inom hälso- och sjukvården. Syftet med denna rekommendation är att med patientens bästa för ögonen förtydliga och förenkla patientens möjlighet att söka vård i annat landsting än hemlandstinget. Rekommendationen har antagits av och av samtliga landsting. gäller därmed det fria vårdvalet i hela landet. Detta innebär att patienten, utifrån de regler som anges i rekommendationen, har möjlighet att söka vård i annat landsting än hemlandstinget.
frs · GR1231 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:31 om förtroendet för utrikesministerämbetet har ställt en fråga till statsministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att återställa förtroendet för utrikesministerämbetet. Frågan är ställd mot bakgrund av ett påstått uttalande från statsrådet , och är överlämnad till mig att besvara. Alla människors lika rätt och lika värde är grundläggande för regeringen. Därför driver regeringen en kraftfull politik för att undanröja den diskriminering och de orättvisor som drabbar inte minst homosexuella i vårt samhälle. Det är ett arbete i vilket har varit aktiv och pådrivande. Mot denna bakgrund har statsministern ingen anledning att uttala någonting annat än sitt fulla förtroende för statsrådet .
frs · GR1232 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:32 om Sverigefinländarnas arkiv har frågat om jag avser att vidta åtgärder för att garantera Sverigefinländarnas arkivs fortsatta verksamhet och när vi i så fall kan vänta oss att arkivets dörrar åter öppnas för allmänheten. har i frågan tagit upp de förslag som lämnades av i betänkandet Arkiv för alla @ nu och och som bland annat omfattar de nationella minoritetsspråken och arkiven. När det gäller förslag har regeringen i den framlagda budgetpropositionen sagt att vi avser att återkomma till i de aktuella frågorna. Jag kan givetvis inte föregripa beredningen av utredningens förslag. Detsamma gäller i fråga om bidrag till olika institutioner som hanteras bland annat inom ramen för den sedvanliga budgetprocessen. Jag vill dock nämna att Sverigefinländarnas arkiv får statligt bidrag via arkiv. är bidraget 190000kr.
frs · GR1233 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:33 om stöd till NGO:er i har med hänvisning till den senaste tidens tilltagande polemik mellan regeringen i och det civila samhället frågat mig hur jag avser att agera så att och EU samfällt visar sitt stöd för de enskilda organisationer som verkar i landet. är ett av tre prioriterade länder för det svenska utvecklingssamarbetet i , och stöder aktivt det civila samhället i landet. Ungefär en tredjedel av Sidas utvecklingssamarbete med går till enskilda organisationer som bland annat arbetar för att främja respekten för mänskliga rättigheter. Dessutom ges stöd till bland annat ombudsmannaämbetet, UNDP och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. EU:s och medlemsstaternas sammanlagda utvecklingssamarbete med uppgår till ca . Stödet går till det civila samhället, till FN, men också till den colombianska staten. Förutom ekonomiskt stöd har och EU även uttalat sitt politiska stöd för det civila samhället i . hölls ett möte i om situationen i med deltagande från EU:s medlemsstater, FN, , samt en rad andra organisationer. Regeringsrepresentanterna antog en deklaration i vilken man erkänner bland annat den viktiga roll som enskilda organisationer spelar för att genomföra reformer, försvara mänskliga rättigheter samt för att nå en förhandlingslösning på den väpnade konflikten. utfäste sig också att skydda de ledare för civila samhället som blir hotade. Det internationella samfundet arbetar nu med att följa upp och det förutsätts att samtliga parter som deltog vid mötet också avser uppfylla de åtaganden som gjordes. Den rapport som ett antal enskilda organisationer publicerade och Uribes uttalanden om enskilda organisationer har varit föremål för diskussioner inom EU. delegation i utfärdade ett pressmeddelande där stöd uttrycktes för den viktiga roll som enskilda organisationer spelar för landets utveckling. Medlemsstaternas delegationer i utarbetar en rapport där ett antal aktuella frågor och handlingsalternativ för EU diskuteras. Arbetssituationen för organisationer inom det civila samhället är en av dessa frågor. och EU har uttryckt kritik mot att säkerhetssituationen alltjämt är bristfällig för MR-aktivister i . Vi var till exempel drivande i FN:s kommission för mänskliga rättigheter (MRK) när den i samband med vårens möte fördömde hot, attacker, kidnappningar och avrättningar av personer som utövar fredliga politiska aktiviteter. Att stödja det civila samhället och regeringen i deras fortsatta arbete för en varaktig fred i landet är och förblir av största vikt för såväl som EU.
frs · GR1234 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:34 om kvalificerad yrkesutbildning (KY) har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att normalisera kostnaderna för de externa kurser som erbjuds kvalificerad yrkesutbildning (KY) från högskolor och universitet. Resurstilldelningen för högre utbildning sker enligt ett i hög grad decentraliserat system. Inom ramen för det belopp som anvisas ett lärosäte för den grundläggande högskoleutbildningen är det lärosätet självt som fördelar resurserna på olika utbildningar. Resursbehoven ser olika ut för olika utbildningar och det är lärosätet som ska bedöma dessa behov och göra de avvägningar som behövs. I regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor anger regeringen att universitet och högskolor vid sidan av inkomster från anslag på statsbudgeten även får disponera inkomster som erhålls i form av avgifter och bidrag i den egna verksamheten för bland annat beställd utbildning och uppdragsutbildning. Samtliga kostnader som finansieras på detta sätt, inklusive verksamhetens andel av gemensamma kostnader ska täckas av dessa medel (full kostnadstäckning). Med beställd utbildning avses här högskoleutbildning enligt avtal med annat lärosäte eller högskoleutbildning enligt avtal med annan statlig finansiär, exempelvis kurser som lärosätet ger inom ramen för KY. Olika utbildningar kostar olika mycket och detta gäller såväl för det ordinarie utbildningsutbudet som för utbildning som ges mot avgift. En normering av avgiften vore därför olycklig. Mot bakgrund av vad jag nu anfört avser jag inte att vidta några åtgärder för att normalisera kostnaderna för universitetens och högskolornas kurser inom den kvalificerade yrkesutbildningen. Avslutningsvis vill jag framhålla att ett fortsatt gott samarbete mellan KY och högskolan är angeläget och värdefullt för båda parter. Jag är övertygad om att detta samarbete kan fortsätta inom ramen för nuvarande decentraliserade system för avgiftssättning.
frs · GR1235 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:35 om och brunkolen i har frågat mig om jag med hjälp av det statligt ägda aktiebolaget avser att köpa upp brunkolskraftverk och kärnkraftverk i för att möjliggöra en nedläggning av dessa. är helt beroende av såväl fossila bränslen som kärnkraft för sin energiförsörjning . Den tyska regeringen bedriver liksom vi i ett långsiktigt arbete med att ersätta kärnkraften. följer de regler som gäller på den tyska marknaden. Jag har självfallet inga synpunkter på tysk energipolitik och förutsätter att sköter sina tyska bolag inom den lagstiftning som finns, håller de avtal man har ingått och agerar på bästa sätt enligt de energipolitiska beslut som fattas där. investeringar i bland annat är tillväxtinvesteringar. Dessa har gjorts för att skapa ett långsiktigt konkurrenskraftigt, svenskbaserat företag. Det krävs ett livskraftigt företag för att exempelvis kunna investera i FoU inom förnybar energi och i tekniker som ännu inte är kommersiellt fullt gångbara.
frs · GR1236 · 2003-10-08 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:36 om bluffakturor har frågat jordbruksminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att få bort den oseriösa hanteringen med fakturor som saknar verklighetsunderlag. Den fråga som har ställts till jordbruksministern har överlämnats till mig för besvarande. Jag har haft anledning att uttala mig om detta och liknande problem, bland annat på frågor från riksdagsledamöterna (), () och (). Mitt svar nu blir i huvudsak detsamma som . Avtalsrättsligt gäller att betalningsskyldigheten förutsätter att ett avtal har träffats. Den som påstår att ett avtal har ingåtts har också bevisbördan för detta. Det finns ett flertal avgöranden från där konsumenten fått bifall till sitt klagomål i sådana här fall. Ingen är alltså skyldig att betala för en vara eller en tjänst som han eller hon inte har beställt. Det är viktigt att slå fast detta. Förfarandet att skicka ut en handling som ger sken av att utgöra en faktura när någon motsvarande beställning inte har gjorts kan dessutom vara straffbart enligt bestämmelserna om bedrägeri, om åtgärden skett med uppsåt att vilseleda. Det är också enligt den marknadsrättsliga lagstiftningen förbjudet för en näringsidkare att skicka ut fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden avseende produkter som inte uttryckligen har beställts. Den näringsidkare som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot förbudet kan bli skyldig att betala en marknadsstörningsavgift. Det gäller också att säkerställa att den enskildes skydd enligt lagen efterlevs i praktiken. Polisen bedriver ett omfattande arbete för att förebygga och bekämpa bluffakturering, som ofta är välorganiserad med förgreningar både nationellt och internationellt. Främst sker detta inom där man kartlägger, analyserar och utreder fall som uppdagas i landet. Man har med hjälp av inrättat en särskild databas för ändamålet. Inom ramen för samarbetet med gör också besök på företag runtom i landet för att informera om problemet med bluffakturor och vilka skyddsåtgärder som kan vidtas hos företagen. Även bedriver ett aktivt och omfattande arbete med dessa frågor. Viktiga insatser görs också av branschorganisationerna och företagen själva bland annat för att utveckla och förbättra den interna kontrollen. har till exempel tagit fram en så kallad varningslista som tar upp sådana erbjudanden om annonsering som organisationen har bedömt är oseriösa. har tagit initiativ till upprättandet av en "Gemensam agenda för att stoppa skojarna" och har i anledning härav inbjudit myndigheter, organisationer och företag att delta i ett heldagsseminarium på detta tema. Mot denna bakgrund är det min bedömning att problemet inte beror på brister i lagstiftningen utan på svårigheter vid tillämpningen. Jag kommer noga att bevaka det arbete som på bred front bedrivs med att säkerställa tillämpningen av gällande regler. Om det därvid skulle visa sig nödvändigt med ytterligare lagstiftningsåtgärder, kommer jag att ta initiativ till sådana.
frs · GR1237 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:37 om svenska folkets inflytande på EU-konstitutionen har frågat statsministern på vilket sätt statsministern avser att verka för att svenska folket får information, kunskap och inflytande över hur ställer sig till olika delar. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag håller med om vikten av att det svenska folket får information och kunskap om samt inflytande över hur ställer sig till det nya fördrag som ska utarbetas inom ramen för regeringskonferensen. För att skapa en bred och öppen debatt om Europeiska unionens framtid tillsatte i Laeken ett särskilt konvent för att förbereda regeringskonferensen. Statsministerns personliga representant, tidigare vice statsminister , bidrog med inlägg och ändringsförslag som löpande publicerades på konventets hemsida. Under hela konventsarbetet hade hon också kontakt med svenska folkrörelser och intresseorganisationer för att diskutera framtidsfrågorna. Hon deltog i hundratalet seminarier, debatter, skolbesök och föreningsmöten över hela landet. I syfte att sprida ytterligare information och kunskap bland det svenska folket tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté, den så kallade . Kommittén har i uppdrag att stimulera en bred, offentlig debatt och att öka kunskaperna hos allmänheten om aktuella frågeställningar kring EU:s utveckling och framtid, särskilt under regeringskonferensen om fördragsändringar. En central del i arbete är den så kallade . Stafetten är en kampanj i samarbete med det lokala föreningslivet, kommuner och andra aktörer. Den går från län till län och innefattar olika aktiviteter i syfte att informera om EU:s framtidsfrågor. uppdrag har förlängts . För att ytterligare bredda debatten och förbereda deltagande i regeringskonferensen har en departementspromemoria (Ds 2003:36, Europeiska konventet om EU:s framtid @ Resultat och utgångspunkter inför nästa regeringskonferens) utarbetats och remissbehandlats. Remissinstanserna som inbjöds att yttra sig utgjorde ett brett urval av såväl folkrörelser och myndigheter som icke-statliga organisationer, politiska och religiösa organisationer samt universitet. Sammanlagt inkom 130 remissvar, varav 17 spontana yttranden. Remissinstansernas synpunkter beaktas vid utformandet av den skrivelse som regeringen avser att överlämna till . Skrivelsen innehåller, förutom konventets förslag och vissa av remissvaren, regeringens utgångspunkter inför regeringskonferensen. Därutöver kommer en nära dialog med att etableras under regeringskonferensen.
frs · GR1238 · 2003-10-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:38 om utbyggnad av väg 73 och 39 om 73 @ NU de har ställt två frågor angående miljöprövningen av väg 73, den ena till statsminister och den andra till mig. Statsministern har överlämnat till mig att besvara den fråga som ställts till honom. Den gäller vilka åtgärder han avser att vidta för att 73 @ NU ska få svar på ett brev som organisationen har skrivit till mig. Svaret är att jag skickade ett svarsbrev med anledning av brev som jag hade fått från kampanjorganisationen och . Organisationen har tagit emot brevet. fråga till mig är om jag avser att verka för ett beslut om tillstånd enligt för igångsättning av arbetet för väg 73 och vilken tidsplan som gäller för ärendet. Frågan om tillåtlighet enligt för en av föreslagen utbyggnad av väg 73 bereds i . Som jag har svarat med anledning av en fråga från de rörande samma ärende kan jag varken kommentera eller föregripa utgången av ett enskilt ärende av detta slag. Handläggningen sker så snabbt som det är möjligt med hänsyn till de förutsättningar som gäller.
frs · GR1239 · 2003-10-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:38 om utbyggnad av väg 73 och 39 om 73 @ NU de har ställt två frågor angående miljöprövningen av väg 73, den ena till statsminister och den andra till mig. Statsministern har överlämnat till mig att besvara den fråga som ställts till honom. Den gäller vilka åtgärder han avser att vidta för att 73 @ NU ska få svar på ett brev som organisationen har skrivit till mig. Svaret är att jag skickade ett svarsbrev med anledning av brev som jag hade fått från kampanjorganisationen och . Organisationen har tagit emot brevet. fråga till mig är om jag avser att verka för ett beslut om tillstånd enligt för igångsättning av arbetet för väg 73 och vilken tidsplan som gäller för ärendet. Frågan om tillåtlighet enligt för en av föreslagen utbyggnad av väg 73 bereds i . Som jag har svarat med anledning av en fråga från de rörande samma ärende kan jag varken kommentera eller föregripa utgången av ett enskilt ärende av detta slag. Handläggningen sker så snabbt som det är möjligt med hänsyn till de förutsättningar som gäller.
frs · GR124 · 2003-10-01 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:4 om gränshinder i har frågat mig om vilka konkreta åtgärder jag har verkat för under det svenska ordförandeskapet i . I frågan pekar hon på att som tema för vårt ordförandeprogram har "integration", och då inte minst integration mellan de nordiska länderna. En tyngdpunkt i vårt arbete har varit att riva gränshinder mellan de nordiska länderna. Vad gäller dessa frågor har vi ägnat särskild uppmärksamhet åt uppföljningen av rapporten . Vi har bland annat uppdragit åt förre statsminister att vara pådrivande i dessa frågor. har tillskrivit och uppvaktat berörda ministrar, sett till att frågorna kommit upp på dagordningarna och även själv deltagit i flera ministermöten för att driva på beslutsfattandet. En del resultat av gränshinderarbetet har redan presenterats. Det gäller exempelvis beslutet att underlätta för islänningar i att använda namn enligt isländsk tradition, uppdatering av den nordiska konventionen om social trygghet och frågan om förstärkning av informationstjänsten Hallå . En närmare resultatrapportering av ordförandearbetet kommer att lämnas i anslutning till session . Emellertid pågår ordförandeåret därefter då vi kommer att fortsätta arbeta hårt med denna viktiga uppgift. För svensk del kommer vi även ge stor uppmärksamhet åt dessa frågor. Intrycket är att prioriteringen av gränshinderarbetet är något som delas av samtliga nordiska länder. Avslutningsvis vill jag instämma i synpunkten att vad vi kan uträtta här i på detta område även kan få ett genomslag i övriga .