frs · GR12203 · 2003-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:203 om kultur i skolan har frågat på vilket sätt jag avser att stärka kulturens roll i skolan. För att stimulera utvecklingen har regeringen , 1999@2001, gjort särskilda satsningar på utvecklingsarbete med kultur och estetiska arbetsprocesser i skolan för sammanlagt . Verksamheter, olika till sin karaktär och till sitt innehåll, har fått medel för att utveckla idéer, forskning eller praktik. Vägledande för valet av insatsområdena har varit att barnomsorgen och skolan är en arena där kulturen finns och utvecklas, där det finns en kulturkompetens som kan stimuleras och förbättras i samspel med olika kulturinstitutioner och kulturutövare. I fokus är frågan hur kreativa lärprocesser, som de redan är uttryckta i läroplanerna, kan länkas till skolans utveckling och hur de kan byggas in i de enskilda förskolornas och skolornas vardagspraktik. Inom den särskilda satsningen om har medel fördelats till bland annat för att utarbeta modeller för kompetensutveckling för lärare avseende kultur och lärande, för utveckling av film- och mediekunskap, för museipedagogiska utvecklingsprojekt, i för ett drama- och språkprojekt och och för att anordna nationella och regionala symposier. Läroplanerna för både den obligatoriska skolan och de frivilliga skolformerna anger de samhälleliga värden som ska gälla för det offentliga skolväsendet som lika tillgång till utbildning, likvärdig utbildning och grundläggande demokratiska värden. Dessa värden är baserade på FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna, där de utbildningsmässiga och kulturella rättigheterna ges stort utrymme. I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet står: "I skolarbetet skall de intellektuella såväl som de praktiska, sinnliga och estetiska aspekterna uppmärksammas. Eleverna skall få uppleva olika uttryck för kunskaper. De skall få pröva och utveckla olika uttrycksformer och uppleva känslor och stämningar. Drama, rytmik, dans, musicerande och skapande i bild, text och form skall vara inslag i skolans verksamhet. En harmonisk bildningsgång omfattar inslag av såväl manuellt som intellektuellt arbete, förmåga till eget skapande hör till det som eleverna skall tillägna sig." På flertalet skolor ingår skapande verksamhet på ett självklart sätt som en del av elevernas lärande. Där har kultur och skapande blivit tillgängligt för eleverna inom alla kunskapsområden. Skolledning, lärare och annan personal har en helhetssyn på lärandet, vilket innebär att utveckla alla kompetenser: intellekt, kreativitet, estetisk förmåga, social och emotionell intelligens. Införandet av förskoleklassen och det faktum att alltfler fritidshem integreras i skolan har medfört att nya yrkesgrupper som förskollärare och fritidspedagoger finns skolan. Arbetet har blivit mer ämnesövergripande och dessa yrkesgrupper har även tillfört mer av skapande och estetisk verksamhet i arbetet. Den nuvarande timplanen kan inte jämföras med den tidigare eftersom det nu är nettotiden för ett ämne som anges men den innebär inte att någon neddragning av tiden för de praktisk-estetiska ämnena i skolan har skett. I den senaste ändringen 1997 fick idrott och slöjd utökad tid. har genomfört en särskild manifestation för att visa upp och sprida kännedom om arbetet med kultur i skolan. har anordnat ett seminarium på Skolforum om de estetiska uttryckssätten som en integrerad och viktig del i alla lärandeprocesser och där också några av utvecklingsprojekten visades upp. genomförs en inspirationsdag i samarbete med Utbildningsradion @ En meningsskapande skola @ där institutioner och myndigheter är inbjudna att medverka med en mängd olika inslag som bland annat en direktsänd diskussion i SVT1, ett seminarium som även webbsänds på temat Skolan och den radikala estetiken. En dokumentation av satsningen är under utarbetande och kommer att sändas ut till alla grundskolor. har i budgetpropositionen aviserat att departementet avser att tillsätta en särskild aktionsgrupp för att ytterligare stärka barnkulturens ställning bland annat genom att inleda ett särskilt modellsamarbete med ett antal kommuner samt för att pröva hur professionella konstnärer och kulturutövare kan få en större roll i skolan. Det pågår alltså ett intensivt arbete inom området kultur och skapande lärprocesser. I budgetpropositionen har också aviserats att regeringen avser att fortsatt stödja arbetet. Regeringen överväger också att ge Myndigheten för skolutveckling ett uppdrag inom detta område inför nästa budgetår.