ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12733 · 2003-04-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:730,731,732 och 733 om ansvaret för människohandelns offer har frågat vice statsminister , socialminister , justitieminister och mig vilka åtgärder vi är beredda att vidta för att ansvarsfördelningen klargörs när det gäller skyddet av kvinnor som utsatts för människohandel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Människohandel är ett hänsynslöst och cyniskt utnyttjande av utsatta personer. Offer för människohandel har rätt till upprättelse. Förövarna ska bestraffas. Detta kräver att offren har möjlighet att medverka i brottsutredningar. Framför allt handlar det om att skydda dem och deras familjer. I de fall en person som varit utsatt för människohandel söker asyl, så är ansvarig myndighet och sökanden har då rätt till insatser enligt lagen om mottagande av asylsökande med flera (LMA). I syfte att bättre reglera förhållandena för dessa kvinnor gav regeringen den så kallade i uppdrag att utreda hur vi kan ge offren för människohandel rättsligt och annat stöd så att de kan bistå i utredningar. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och en lagrådsremiss förbereds inom . Min ambition är att kunna lägga fram ett lagförslag som gör det möjligt att de kvinnor som utsatts för brott i ska kunna beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att närvara vid brottsutredning och rättegång i och få nödvändigt socialt och psykologiskt stöd.
frs · GQ12734 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:734 om ungdomar och det parlamentariska arbetet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka intresset och kännedomen hos ungdomar om det parlamentariska arbetet. Ungdomar kan på ett naturligt sätt komma i kontakt med politiken och det parlamentariska arbetet genom att politiska partier och andra politiska organisationer medverkar i skolan. fick regeringens uppdrag att "undersöka vilka möjligheter som finns för politiska partier, deras ungdomsförbund och andra samhällspolitiskt engagerade organisationer att verka i skolan och delta i undervisningen". Uppdraget redovisades i rapporten i skolan. föreslår att ett stöd- och referensmaterial om de legala och generella ramarna för skolans politiska omvärldskontakter bör tas fram till verksamma inom skolan. Regeringen bereder nu denna fråga vidare. Regeringen har gett i uppdrag att stödja utvecklingen av ungdomars egen organisering. Vi planerar att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för detta ändamål. Medlen ska fördelas till ungdomsorganisationernas egna projekt på området. Utveckling av organisationsformer och metoder i syfte att öka ungdomars engagemang för att påverka den demokratiska utvecklingen i samhället är prioriterat. Utveckling av de politiska ungdomsförbundens demokratiarbete i skolan uppmärksammas särskilt i satsningen. Därutöver vill jag understryka att skolans ansvar när det gäller att förmedla kunskap om vårt demokratiska system är tydligt och klart reglerat i de styrdokument som regering och riksdag fastställt. Skolan ska i sin undervisning sträva efter att eleven ska bli förtrogen med sina rättigheter och skyldigheter som medborgare i ett demokratiskt samhälle. Enligt målen i kursplan för de samhällsorienterade ämnena ska eleverna i slutet av nionde skolåret förstå grundläggande begrepp och företeelser i ett demokratiskt system och kunna problematisera demokratiska förhållningssätt i vardagen. Även om ungdomars valdeltagande val var lägre än genomsnittet, är bilden av ungdomars sviktande intresse för politik långt ifrån entydig. Medlemsantalet i de politiska ungdomsförbunden ökar nu . Över 9000 nya medlemmar har tillkommit vilket motsvarar en ökning . När det gäller ungdomars inställning till att rösta visar en nyligen publicerad rapport från (Unga medborgare 2003:2) att 18-åringar i fortfarande anser att rösta i val är det mest effektiva sättet att påverka politiken @ mer effektivt än exempelvis att arbeta för att få uppmärksamhet ifrån press, radio och TV. Ändå finns det flera studier som visar att ungdomar har ett ökande intresse för politiskt arbete i nya former såsom undertecknande av protestlistor, demonstrationer och engagemang i enfrågerörelser. Jag håller med om att det är positivt med samverkan mellan skolan och våra beslutsfattande institutioner kring exempelvis praktik eller studiebesök. Det finns möjligheter till sådan samverkan för såväl grundskole- som gymnasieelever. Jag hoppas att intresset för att ta emot en skolelev finns hos fler i våra folkvalda församlingar, inte minst i .
frs · GQ12735 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:735 om billiga hyresrätter i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stimulera sådant billigt, eftertraktat byggande som faller utanför ramen för den nya tillfälliga investeringsstimulansen vid byggande av mindre hyresrätter. Det som avses är hyresrätter som byggs i men till hyror som överstiger de riktvärden som anges i regeringens proposition 2002/03:98 Åtgärder för att främja byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder. Regeringen har i denna proposition lagt förslag som innebär ytterligare stimulanser för byggande av mindre hyreslägenheter och studentbostäder. Åtgärderna har två huvudsyften: att öka produktionen av mindre hyresbostäder och studentbostäder, och att hyrorna för dessa bostäder ska vara rimliga. Det är möjligt att få del av detta nya stöd även om hyresnivån i vissa fall skulle överstiga 1100kr/m2. I dessa fall ska dock motiven till avvikelsen särskilt redovisas. Markkostnaderna kan till exempel skilja sig åt på grund av läge och placering i förhållande till befintlig bebyggelse. Det blir också allt vanligare att man tar i anspråk redan exploaterad mark, där industriell verksamhet tidigare bedrivits. Kostnaderna för markberedning och sanering kan i sådana fall bli betydande. Ett alltför snävt angivet riktvärde för hyran kan innebära att sådana merkostnader inte kan finansieras, eller att det endast kan byggas mer exklusiva hyreslägenheter, eller bara bostadsrätter som i praktiken är förbehållna mer köpstarka grupper. Om däremot byggandet är dyrt enbart därför att marken är dyr för att den ligger i ett attraktivt läge så kan inte detta vara ett skäl till att staten ska ekonomiskt stödja sådant byggande. Det finns inte någon anledning att ge ekonomiska stimulanser till sådant bostadsbyggande som är ekonomiskt lönsamt. De extra insatser som staten gör ska inriktas mot sådant samhälleligt önskvärt byggande som annars inte byggs därför att lönsamheten är för dålig. De åtgärder som föreslås måste ges tid att verka. Några ytterligare förslag i syfte att ekonomiskt stimulera bostadsbyggande kommer inte att läggas. Mitt svar till är att jag inte avser att vidta några åtgärder för att stimulera sådant billigt, eftertraktat byggande som faller utanför ramen för den nya tillfälliga investeringsstimulansen vid byggande av mindre hyresrätter och studentbostäder.
frs · GQ12736 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:736 om musikinstrumentmakarutbildning har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att i möjliggöra musikinstrumentmakarutbildning för alla typer av instrument. Musikinstrumentbyggarutbildning bedrivs runtom i landet med olika utbildningsformer och med olika huvudmän. Som exempel kan nämnas violinmakarutbildningen i som bedrivs i form av kvalificerad yrkesutbildning i samarbete med , gitarrbyggarutbildning som bedrivs i vid för träteknik och design som ingår i och utbildning i pianostämning och enklare underhållsarbeten som ges vid Kungl. har i budgetunderlaget anhållit hos regeringen om ett ökat utbildningsuppdrag, det vill säga en höjning av anslaget för grundläggande högskoleutbildning med , för att starta en musikinstrumentteknikerutbildning om 120 poäng i . Jag utgår ifrån att det är den utbildningen som frågan avser. Den svenska högskolan karakteriseras av ett decentraliserat beslutsfattande i ett system av mål- och resultatstyrning. I detta system sätter regeringen mål för bland annat examina men beslut om utbildningsutbud och resursfördelningen mellan olika utbildningar är lokala beslut vid lärosätena. kan således avgöra om det är lämpligt att starta instrumentbyggarutbildning i och finansiera den inom befintliga resurser.
frs · GQ12737 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:737 om resurser till och 738 om resurser har dels frågat näringsministern om han avser att ge resurser med anledning av Dalregementets nedläggning, dels frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att ge högskolorna och speciellt nödvändiga resurser för en fortsatt positiv utveckling. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara båda frågorna. Den högre utbildningen i har med stöd av regering och riksdag utvecklats på ett mycket fint sätt. De satsningar på utbildning och forskning som gjorts kan ses som investeringar för framtiden. Expansionen av den grundläggande högskoleutbildningen har möjliggjorts genom att de statliga anslagen ökats med mer än , inklusive kostnader för studiestöd. Till detta kommer satsningar på ökad kvalitet i utbildningen och satsningar på forskarutbildning och forskning. För att få ett bättre utnyttjande av platser inom den grundläggande högskoleutbildningen har regeringen i budgetpropositionen för och i vårpropositionen föreslagit en omfördelning av resurser mellan lärosätenas anslag, så att de lärosäten som haft svårt att rekrytera studenter lämnat resurser till lärosäten som bedömt att de haft goda rekryteringsmöjligheter. Förslagen till omfördelning har sedan genomförts med stöd av beslut. För del innebar denna omfördelning en minskning med på grundutbildningsanslaget. Denna minskning motsvarande ca 250 helårsstudenter, vilket svarade mot av högskolan icke utnyttjade resurser 2001. Besparingarna har i övrigt inte inneburit en minskning av antalet platser i högskolan utan endast att en planerad utbyggnad skjutits upp. Jag förutsätter att högskolans arbete med breddad rekrytering och ökad mångfald fortsätter trots denna uppbromsning av utbyggnaden. I regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor med mera har regeringen @ med anledning av regeringens proposition Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) @ givit ett särskilt åtagande att anordna utbildning motsvarande 150 helårsstudenter. Regeringen gjorde den bedömningen att detta åtagande skulle kunna tillgodoses inom gällande takbelopp, vilket gällde samtliga lärosäten som berördes av försvarsbeslutet. Det reella behovet av högskoleplatser vid har dessutom visat sig vara betydligt lägre än beräknat. Enligt högskolans årsredovisning har sådan utbildning genomförts till en omfattning av 14 respektive 22 helårsstudenter. måste vara medveten om att regeringen i varje års budgetarbete utgår från en bedömning av det rådande ekonomiska läget. För den högre utbildningen krävs en lång planeringstid och det är viktigt att planeringen utgår ifrån realistiska förutsättningar. Enligt min mening vore det helt förkastligt att skönmåla läget och ge falska förespeglingar om vad som väntar. Nuvarande ekonomiska läge är sådant att lärosätena i sin planering bör utgå ifrån att resursnivån inte kommer att öka inför kommande budgetår. Detta är inte ett hot som hävdar utan en angelägen information om konsekvenserna av dagens ekonomiska läge.
frs · GQ12738 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:737 om resurser till och 738 om resurser har dels frågat näringsministern om han avser att ge resurser med anledning av Dalregementets nedläggning, dels frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att ge högskolorna och speciellt nödvändiga resurser för en fortsatt positiv utveckling. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara båda frågorna. Den högre utbildningen i har med stöd av regering och riksdag utvecklats på ett mycket fint sätt. De satsningar på utbildning och forskning som gjorts kan ses som investeringar för framtiden. Expansionen av den grundläggande högskoleutbildningen har möjliggjorts genom att de statliga anslagen ökats med mer än , inklusive kostnader för studiestöd. Till detta kommer satsningar på ökad kvalitet i utbildningen och satsningar på forskarutbildning och forskning. För att få ett bättre utnyttjande av platser inom den grundläggande högskoleutbildningen har regeringen i budgetpropositionen för och i vårpropositionen föreslagit en omfördelning av resurser mellan lärosätenas anslag, så att de lärosäten som haft svårt att rekrytera studenter lämnat resurser till lärosäten som bedömt att de haft goda rekryteringsmöjligheter. Förslagen till omfördelning har sedan genomförts med stöd av beslut. För del innebar denna omfördelning en minskning med på grundutbildningsanslaget. Denna minskning motsvarande ca 250 helårsstudenter, vilket svarade mot av högskolan icke utnyttjade resurser 2001. Besparingarna har i övrigt inte inneburit en minskning av antalet platser i högskolan utan endast att en planerad utbyggnad skjutits upp. Jag förutsätter att högskolans arbete med breddad rekrytering och ökad mångfald fortsätter trots denna uppbromsning av utbyggnaden. I regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor med mera har regeringen @ med anledning av regeringens proposition Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) @ givit ett särskilt åtagande att anordna utbildning motsvarande 150 helårsstudenter. Regeringen gjorde den bedömningen att detta åtagande skulle kunna tillgodoses inom gällande takbelopp, vilket gällde samtliga lärosäten som berördes av försvarsbeslutet. Det reella behovet av högskoleplatser vid har dessutom visat sig vara betydligt lägre än beräknat. Enligt högskolans årsredovisning har sådan utbildning genomförts till en omfattning av 14 respektive 22 helårsstudenter. måste vara medveten om att regeringen i varje års budgetarbete utgår från en bedömning av det rådande ekonomiska läget. För den högre utbildningen krävs en lång planeringstid och det är viktigt att planeringen utgår ifrån realistiska förutsättningar. Enligt min mening vore det helt förkastligt att skönmåla läget och ge falska förespeglingar om vad som väntar. Nuvarande ekonomiska läge är sådant att lärosätena i sin planering bör utgå ifrån att resursnivån inte kommer att öka inför kommande budgetår. Detta är inte ett hot som hävdar utan en angelägen information om konsekvenserna av dagens ekonomiska läge.
frs · GQ12740 · 2003-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:740 om funktionshindrade kvinnors utsatthet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att funktionshindrade flickor och kvinnor inte ska diskrimineras i rättssystemet. Det råder ingen tvekan om att samhället kan bli mycket bättre på att möta människor med funktionshinder. Det är en självklarhet att såväl rättväsendet som andra myndigheter ska behandla alla människor lika och med respekt, oavsett eventuella funktionshinder. Regeringen arbetar mycket aktivt med dessa frågor och har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra funktionshindrades situation i samhället. När det gäller funktionshindrade kvinnor som brottsoffer är det viktigt att de som är eller har blivit utsatta för brott bemöts professionellt av myndigheter som de kommer i kontakt med och får det speciella stöd och den extra hjälp som deras särskilda situation kan motivera. Här har huvudmännen inom såväl socialtjänst som hälso- och sjukvård ett särskilt stort ansvar att se till att det finns tillräckligt med resurser och kompetens. Även polisen måste självfallet ha god kunskap om brottsoffer med funktionshinder. Förmågan att på ett korrekt sätt bemöta utsatta grupper i samhället utvecklas ständigt. Det faller sig då naturligt att polisen och rättsväsendets övriga myndigheter tar till sig av de studier som gjorts och fortlöpande förbättrar sina rutiner när det gäller brott mot funktionshindrade. Jag kan mot bakgrund av detta inte se att det finns skäl för regeringen att frångå den grundläggande principen att myndigheterna självständigt ansvarar för att utbilda sin personal i att hantera de situationer man möter i det dagliga arbetet. Jag kommer dock att hålla mig informerad om utvecklingen.
frs · GQ12741 · 2003-04-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:741 om barnmorskor och medicinsk abort har frågat mig om jag har tagit initiativ till en översyn i syfte att låta specialutbildade barnmorskor få utföra medicinsk abort. En abort som sätts i gång med hjälp av läkemedel, en så kallad medicinsk abort, kan ske till graviditetsvecka 9. Före en abort måste en medicinsk bedömning göras och graviditetslängden fastställas. För att diagnostiken av graviditetslängden ska vara säker görs den vanligtvis med en vaginal ultraljudsundersökning. Det handlar också om att kunna skilja en patologisk graviditet (till exempel utomkvedshavandeskap eller missfall) från en normal. Att ställa denna diagnos har barnmorskor i allmänhet inte utbildning och kompetens för. Det finns också kvinnor med medicinska tillstånd där komplikationer kan uppstå under abortförloppet eller efter aborten. Dessa kvinnor behöver utredas och övervakas speciellt. Abortpiller är potenta och potentiellt farliga läkemedel och de skrivs över huvud taget inte ut på recept, utan rekvireras till den klinik som har rätt att utföra abort. Allt detta visar, enligt min mening, att det behövs en läkare med gynekologisk kompetens i all abortvård. Jag har mot den här bakgrunden inte för avsikt att initiera någon översyn som skulle syfta till att låta barnmorskor utföra medicinsk abort. På de flesta kvinnokliniker i landet är barnmorskor på olika sätt involverade i abortverksamheten. De medverkar till exempel ofta i information före aborten och i de fall det handlar om en medicinsk abort i omhändertagandet i samband med att kvinnan får läkemedlet.
frs · GQ12743 · 2003-04-09 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:743 om konkurrensen och statligt ägande inom skogsplantbranschen de har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att inte ett av staten ägt företag genom underprissättning av skogsplantor ska konkurrera ut andra företag i branschen. har efter att ha råkat i ekonomiska svårigheter nu överförts till . De avkastningskrav som gäller för innebär att även denna del av verksamheten ska drivas med en god lönsamhet med beaktande av risken i verksamheten. Detta krav ger, som jag ser det, inte något utrymme för underprissättning på skogsplantor särskilt som det kommer att krävas betydande insatser från sida för att rationalisera den tidigare bedrivna verksamheten i .
frs · GQ12744 · 2003-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:744 om budget har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att sessioner i ska avvecklas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har sitt säte i och dessutom tre arbetsorter, förutom , även och . Skälet är först och främst historiskt. Från början placerades i . har successivt lyft över en allt större del av verksamheten till . I 1997 kom medlemsstaterna överens om att skriva in denna ordning i fördraget. Jag har förståelse för kritiken mot att arbete är förlagt till flera orter och det finns många goda skäl för att ha en annan ordning. Det handlar dock om en avvägning mellan effektivitet och en önskan hos EU:s medlemsstater att unionens institutioner ska vara förlagda runtom i medlemsstaterna. Förändringar leder till motkrav från berörda länder. Det krävs enhällighet bland medlemsstaterna för att ändra på nuvarande ordning. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder för avvecklande av sessioner i .
frs · GQ12746 · 2003-04-10 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:746 om kristdemokratiska kubaner i arrest har frågat mig vad regeringen avser att göra för att stödja demokratirörelsen i . Svaret på denna fråga fick jag även tillfälle att utveckla i mitt svar på interpellation om svensk Kubapolitik. Den senaste tidens massarresteringar av oliktänkande i utgör ännu ett exempel på de fortgående kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begås i . Rättegångar har inletts och de gripna riskerar långa fängelsestraff, vissa till och med på livstid. Den fördömer kraftfullt detta agerande och uppmanar de kubanska myndigheterna att släppa alla personer som har arresterats på grund av sina åsikter eller sin politiska verksamhet. Vi har på statssekreterarnivå framfört vår kritik direkt till ambassadör i . Den kubanska demokratirörelsen har redan stöd. När en av de mest framträdande dissidenterna, , var i träffade han kabinettssekreteraren i . Såväl den svenska ambassaden som svenska enskilda organisationer har goda förbindelser med det civila samhället och demokratirörelsen i . Man är väl medveten om stöd i strävan efter en demokratisering och större respekt för mänskliga rättigheter. Det svenska biståndet till är avsett att främja förutsättningar för en systemöppning och pluralism i . Biståndet omfattar redan nu en rad demokratiprojekt och flera olika samhällsaktörer i . Att utforma ett bistånd av systemöppnande karaktär är en synnerligen angelägen uppgift. är det något av en balansgång mellan den långsiktiga målsättningen, pluralism, och strävan att inte försvåra för lokala aktörer att verka i denna riktning på grund av att stödet görs synligt. Denna omständighet måste beaktas, men vi är ändå redo att öka detta bistånd i den mån det kan ske utan att det är till men för de lokala aktörerna. För att öka våra påtryckningsmöjligheter är det även viktigt med en koordinering inom EU. var ett av de mest pådrivande länderna bakom det EU-uttalande som fördömde den senaste tidens arresteringar. På förslag överlämnades även en EU-démarche till de kubanska myndigheterna i . och EU bevakar utvecklingen noga och vi ser över vad mer som skulle kunna göras, både på bilateral och EU-nivå, för att verka för en demokratisering och större respekt för mänskliga rättigheter i .