ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12256 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:256 om valsedlar har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att partier som har etablerats i den lokala politiken ska kunna få sina valsedlar distribuerade genom myndigheternas försorg. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt 6 kap. 7§ vallagen (1997:157) förser på beställning varje parti med valsedlar till det antal partiet önskar. tillhandahåller valsedlar med parti- och valbeteckning (partivalsedlar) för att läggas ut i röstningslokal eller medföras av lantbrevbärare efter anmälan av behörig företrädare för partiet eller av partiets ombud. Enligt 6 kap. 8 och 9§§ vallagen gäller följande. Staten svarar för kostnaden för valsedlar till ett antal som motsvarar antalet personer som har rösträtt i valkretsen för ett parti som deltar i riksdagsvalet, om partiet vid detta val får eller vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet. Detta gäller också ett parti som, utan att ha uppnått den angivna röstandelen, är eller genom valet blir representerat i . Staten svarar vidare för kostnaden för valsedlar till ett antal som motsvarar antalet personer som har rösträtt i valet för ett parti som deltar i val till landstings- eller kommunfullmäktige, om partiet är eller genom valet blir representerat i fullmäktige. Enligt 9 kap. 12§ vallagen ska det i anslutning till varje röstningslokal ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället ordnas inne i lokalen. På denna plats ska väljarna för det val som avses ha tillgång till valsedlar för val till samt landstings- och kommunfullmäktige med parti- och valbeteckning (partivalsedlar) för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet, under förutsättning att partiet har gjort en anmälan enligt 6kap. Beträffande röstning genom lantbrevbärare gäller enligt 14kap. 7§ vallagen att en lantbrevbärare som tar hand om ytterkuvert för budröster i motsvarande fall bör ha med sig dessa valsedlar. Man kan givetvis diskutera den närmare avgränsningen av när rätten ska upphöra för ett parti att få sina valsedlar distribuerade av valmyndigheterna. Regeringen har tillkallat en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över bestämmelserna i vallagen och lämna förslag till en ny lag (dir. 2003:37). Kommittén ska vara färdig med sitt arbete . Utöver vad som särskilt nämns i direktiven får kommittén överväga även andra bestämmelser som reglerar genomförandet av val och @ inom ramen för de grundläggande principer som bär upp valsystemet @ lämna de förslag till förändringar som kommittén anser vara befogade. Jag har erfarit att kommittén avser att se över bland annat de bestämmelser som nu aktualiserar. redovisat resultatet av sina överväganden är jag inte beredd att vidta några åtgärder i denna fråga.
frs · GR12258 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:258 om de tekniska museernas roll för ungas teknikintresse har frågat mig vad jag avser att göra för att stärka de tekniska museernas möjlighet att bidra till att öka intresset för teknik bland barn och ungdomar. Internationellt sett är intresset för studier inom naturvetenskap och teknik relativt stort i . Även om står sig väl internationellt både när det gäller intresse för och kunnande i naturvetenskap och teknik, är det nödvändigt med fortsatta insatser för att behålla dessa resultat och för att nå nya målgrupper både i och utanför skolan. En nyckelfråga är hur man ökar intresset i tidig ålder för dessa områden. Regeringen har gjort omfattande insatser för att öka barns och ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik. En viktig insats är det tioåriga som avslutas 2003. En utvärderingsrapport om projektet väntas . Andra projekt som erhållit stöd är Nordlab i Nordiska ministerrådets regi och Naturvetenskap och teknik för alla som letts av Kungl. Vidare har nationella resurscenter i såväl naturvetenskapliga ämnen som teknik inrättats. Det är regeringens uppfattning att insatser måste göras på många områden för att långsiktigt och uthålligt kunna upprätthålla intresset för naturvetenskap och teknik. tar i sin fråga endast upp de tekniska museernas roll i detta arbete. Frågan handlar om såväl det i som tekniska museer i allmänhet. i ligger utanför mitt ansvarsområde. Inom mitt ansvarsområde finns emellertid de teknik- och naturvetenskapscenter, så kallade science centers, som erhåller stöd genom . Som exempel kan nämnas Teknikens Hus i , Tom Tits i och i . Jag kan glädja frågeställaren med att regeringen har föreslagit att dessa science centers ska få ca 22 miljoner i stöd kommande budgetår det vill säga 4 miljoner i utökat stöd jämfört med innevarande år.
frs · GR12259 · 2003-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:259 om forskningsanslag till malmö högskola har frågat mig om fördelningen mellan grundutbildningsanslag och forskningsanlag vid i jämförelse med andra lärosäten. är ett av flera lärosäten som har lyckats väl med rekryteringen av studenter med arbetarbakgrund och utländsk bakgrund. Vid bedrivs också en omfattande forskning inom bland annat odontologi. Regeringen överlämnar en gång per mandatperiod en särskild forskningspolitisk proposition till i vilken regeringen lägger fram förslag till forskningspolitik för . Inför den senaste forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3) uppdrog regeringen åt lärosäten, forskningsråd och andra myndigheter att lämna in forsknings- och kunskapsstrategier om den vetenskapliga utvecklingen och kunskapsbehoven inom olika forskningsområden. Dessa strategier utgjorde ett viktigt underlag i regeringens propositionsarbete. Regeringen avser att överlämna nästa forskningspolitiska proposition till i mitten av . Därför uppdrog regeringen åt lärosäten, forskningsråd och andra myndigheter att återigen lämna in forsknings- och kunskapsstrategier för att ge regeringen ett underlag för en bedömning av omfattningen och inriktningen av den svenska forskningen. Strategierna skulle lämnas . har , liksom andra myndigheter, just inkommit med sin forskningsstrategi. De inkomna strategierna kommer att gås igenom noggrant och utgöra ett av flera viktiga underlag för regeringens förslag i den kommande propositionen. har ett högskolelandskap med ett flertal universitet med examensrätt i forskarutbildningen inom samtliga vetenskapsområden och några högskolor som tilldelats vetenskapsområde, det vill säga som har rätt att utfärda examina inom forskarutbildningen inom ett avgränsat område. Därutöver har vi ett stort antal högskolor som inte har rätt att självständigt bedriva forskarutbildning, men som däremot numera även de har fasta forskningsresurser. Mot denna bakgrund är det helt naturligt att relationen mellan grundutbildnings- och forskningsanslagen varierar mellan olika lärosäten, eftersom olika universitet och högskolor har olika uppdrag. En jämförelse mellan landets lärosäten visar att det finns såväl lärosäten med en större som lärosäten med en mindre andel forskningsresurser än .
frs · GR12263 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:263 om utländska studenters möjlighet till arbete har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att studenter och andra personer som är i och har ett erbjudande om arbete ska få stanna. beslutade att bifalla en reservation i socialförsäkringsutskottet (bet. 2002/03:SfU8, rskr. 2002/03:143), i vilken begärs att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning med uppdrag att utreda konsekvenser av och ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring. är beredningen av direktiv till en parlamentarisk kommitté med den aktuella inriktningen i princip avslutad och jag hoppas på ett regeringsbeslut . Kommittén kommer att ha en bred ansats i sitt arbete. Mot bakgrund av att något beslut om direktiv ännu inte föreligger, vill jag inte gå in i detalj på vad de kan komma att innehålla. Vad gäller just frågan om gäststudenters möjligheter att stanna kvar i och arbeta efter avslutade studier kommer den emellertid att särskilt uppmärksammas.
frs · GR12264 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:264 om brister inom den palestinska myndigheten och 280 om biståndsmedel till den palestinska myndigheten har frågat utrikesministern vad hon avser att göra för att inte svenska skattemedel i form av biståndspengar till den palestinska myndigheten används till annat än samhällsuppbyggande bistånd. Skånberg har frågat utrikesministern om hon avser att frysa det svenska biståndet till samma myndighet i avvaktan på att en revision ingående granskar de brister som rapporterat om. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Låt mig inleda med att säga att den ser mycket allvarligt på korruption och anklagelser om korruption. Inte minst gäller detta i samband med svenska biståndsinsatser. Jag vill också informera om att det inte har utgått något bilateralt svenskt direkt budgetstöd till den palestinska myndigheten. Det svenska utvecklingssamarbetet med palestinierna har en annan inriktning där huvudmålsättningen är att främja fredsprocessen mellan israeler och palestinier. Detta görs genom stöd till social och ekonomisk utveckling, inbegripet ett omfattande humanitärt stöd till det palestinska folket som lider av den spända situationen. Ett annat syfte är att stödja uppbyggnaden av en fungerande demokratisk rättsstat och ett levande och aktivt civilt samhälle. Varje fredsprocess behöver minst två parter, och den palestinska myndigheten måste fungera för att förhandlingarna ska kunna fortsätta. Den palestinska myndigheten utgör också en förutsättning för slutmålet i form av en demokratisk palestinsk rättsstat. Regeringen har därför beslutat att bemyndiga Sida att ingå samarbetsavtal med PLO för de palestinska områdena. Inom ramen för samarbetsavtalet träffas överenskommelser för varje enskilt projekt. Biståndet betalas ut för korta perioder. Inför varje ny period krävs återrapportering och redovisning. I ett kapitel av den rapport från som jag förmodar att Skånberg och hänvisar till ges en historisk bakgrundsbeskrivning av den situation och de brister som den palestinske nuvarande finansministern hade att ta över . Därefter har omfattande reformer genomförts. Bland annat framhåller rapporten det nuvarande redovisningssystemet under ledning som ett lyckat exempel. Dessa reformer välkomnas av såväl som den . För svenskt vidkommande är det Sida som följer upp och kontrollerar insatserna i enlighet med de strikta krav som gäller för hanteringen av biståndsinsatser. Jag har stort förtroende för Sidas krav för redovisning och hanteringen av biståndet.
frs · GR12265 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:265 om nedläggningen av FN:s nordiska informationskontor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fylla det informationsglapp som hon anser uppstår då FN:s nordiska informationskontor i läggs ned och verksamheten integreras i ett större informationskontor i . Nedläggningen av det nordiska informationskontoret är ett led i de mer generella reformsträvandena inom FN som stöder. I den reformrapport som generalsekreteraren presenterade med titeln of the United Nations: an agenda for further change ingick förslaget om bildandet av ett västeuropeiskt informationsnav. Under debatten om initiativet i såväl FN som inom EU-kretsen var en av förespråkarna för att förslaget skulle stödjas i sin helhet. Vår övergripande målsättning var och är att bidra till ett effektivt och modernt FN. Det vore naturligtvis bäst om flytten av informationstjänsten från till inte medförde något informationsglapp. Det handlar emellertid om , som FN har för avsikt att minimera så långt praktiskt möjligt. , tillsammans med flera andra länder i , fäster stor vikt vid att informationsnavet i ska vara funktionellt möjligt. finns för svenskt vidkommande andra kanaler genom vilka information om FN kan erhållas. Till exempel har i tagit över UD:s FN-arkiv och kan tillhandahålla resolutioner och rapporter från . På finns information om det svenska FN-samarbetet. Vidare har omfattande information och kunskaper som bör kunna täcka en stor del av informationsbehovet under övergången. Därtill finns omfattande information att hämta från FN:s hemsida på Internet.
frs · GR12266 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:266 om och religionsfriheten Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta i internationella sammanhang för att värna religionsfriheten i . har vi sett att reformarbetet i har intensifierats och gått i rätt riktning. Flera reformer har antagits för att bland annat stärka yttrandefriheten, kulturella rättigheter och civil kontroll över militären. Vad gäller religionsfriheten kan vissa förbättringar noteras bland annat vad gäller möjligheten att renovera kyrkor. Det finns emellertid fortfarande allvarliga brister när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna, inklusive religionsfriheten, i . I EU:s anslutningspartnerskap för står bland annat att måste respektera den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Artikel 9 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna föreskriver att alla ska ha rätt till religionsfrihet, vilket även omfattar rättigheten för individen att ändra trosinriktning. har också ratificerat FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, som även omfattar skrivningar om religionsfriheten. konstaterar i sin översynsrapport bland annat om uppfyllande av sina åtaganden enligt anslutningspartnerskapet att de lagändringar som har antagits på området för religionsfriheten ännu inte har fått ett önskat resultat. Myndigheterna fortsätter att tolka lagändringarna restriktivt vilket innebär att religionsfriheten är begränsad i jämförelse med europeiska normer. Detta gäller bland annat möjligheten att utbilda präster och utövandet av äganderätten för religiösa samfund. och EU fortsätter att föra en intensiv dialog med kring frågan om mänskliga rättigheter, inklusive religionsfriheten. Jag tog senast upp frågan i mina samtal med biträdande premiärminister tillika utrikesminister vid hans besök i . måste komma till rätta med bristerna i respekten för religionsfriheten och garantera ett effektivt genomförande av reformerna. De internationella åtagandena måste respekteras. Fortsatta framsteg i den pågående reformprocessen kommer att ha avgörande betydelse för väg mot medlemskap i .
frs · GR12267 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:267 om fredssamtal i har frågat mig om jag avser att agera så att och EU verkar för att fredssamtal återupptas mellan de stridande parterna i , exempelvis genom att stödja president försök att få till stånd fredsförhandlingar. Fredsförhandlingarna i bröt samman . Därefter har inga fredssamtal förekommit mellan regeringen och FARC. skickade FARC ett brev till FN:s generalsekreterare där ett möte med FN efterfrågades vid vilket gerillan önskade presentera sin version och sina förslag på lösningar av den väpnade konflikten i . FN:s särskilde sändebud för , , har sagt sig vara villig att möta gerillan och har erbjudit sig att upplåta sitt territorium för ett sådant möte. har välkomnat ett möte mellan FARC och FN. framhåller bilateralt och multilateralt inom EU såväl som inom FN sitt stöd för alla initiativ som kan återupprätta en adekvat förhandlingsprocess som syftar till att nå fred i . EU har också vid ett flertal tillfällen uttryckt stöd för en förhandlingslösning på den väpnade konflikten. hölls således ett möte i om situationen i med deltagande från bland annat EU:s medlemsstater, , och FN. Regeringsrepresentanterna antog en deklaration där bland annat stöd uttrycks för en förhandlingslösning på den väpnade konflikten. Det internationella samfundet arbetar nu med att följa upp och ingår i en arbetsgrupp som har bildats för detta ändamål. Utöver politiska engagemang i utgör landet också ett av tre prioriterade länder för det svenska utvecklingssamarbetet i . söker genom utvecklingssamarbetet stödja de krafter i det colombianska samhället som verkar för en fredlig lösning av den väpnade konflikten. Sida ger till exempel stöd för att vidga kretsen av aktörer med engagemang i fredsprocessen. För att stärka övertygelsen om nödvändigheten av en förhandlingslösning ges stöd direkt till FN:s särskilde sändebud för . Totalt uppgår det svenska utvecklingssamarbetet med till . Således agerar såväl bilateralt som inom EU och FN för en fredlig lösning av den väpnade konflikten i . Förhoppningen är att olika gemensamma åtaganden och ansträngningar ska kunna leda till en fredlig förhandlingslösning.
frs · GR12268 · 2003-11-20 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:268 om miljöflyktingar har frågat utrikesministern om hon avser att verka internationellt för att ge av klimatförändringar drabbade länders befolkningar ett utökat skydd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Sedan ett flertal år har de risker som en omfattande miljöpåverkan kan medföra för en befolkning uppmärksammats som en av de faktorer som, ofta i kombination med andra förhållanden, kan leda till ofrivillig migration. Detta lyfts bland annat fram i proposition 1995/96:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv. De mångskiftande orsakerna bakom ofrivillig migration motiverade den i propositionen utvecklade och av godkända helhetssynen på migrationspolitiken, som också innefattas i utrikes-, säkerhets-, handels- och biståndspolitiken. Jag ska här inte gå in på vad som totalt görs för att internationellt förebygga och hantera miljöpåverkans negativa konsekvenser för utsatta befolkningar. inriktar sin fråga på att flyktingkonventionen inte omfattar personer som tvingas lämna sina hemorter på grund av mänsklig miljöpåverkan. Detta är en riktig beskrivning av flyktingkonventionens tillämpningsområde. Som framhåller syftar konventionen till att ge skydd undan förföljelse. I har vi en uttrycklig bestämmelse i utlänningslagen som möjliggör skydd i vårt land för den som på grund av en miljökatastrof inte kan återvända till sitt hemland. Det handlar om skydd vid en plötslig katastrof som innebär att det skulle strida mot humanitetens krav att i vart fall sända tillbaka någon till det land där katastrofen inträffat. Däremot avses inte fall där till exempel en fortgående försämring av förutsättningarna för livsmedelsproduktionen i ett land medför svåra försörjningsproblem där. Internationellt finns inte någon överenskommelse där stater förbinder sig att ge skydd i sådana situationer som täcks av den svenska utlänningslagen. bedömer jag att det inte finns förutsättningar för en internationell överenskommelse av detta slag, än mindre för situationer som kännetecknas av effekterna av en långsiktig miljöpåverkan. Ett försök att vidga själva flyktingkonventionen i detta syfte vore dessutom direkt olämpligt. Inom regional och internationell flyktingrätt gäller det i första hand att utöver vad som gäller enligt flyktingkonventionen få en reglering av och uppslutning kring andra skyddsbehov.
frs · GR12269 · 2003-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:269 om konflikten i har frågat mig vad jag avser att göra för att uppmärksamma barnens situation i . Jag är lika bekymrad som över situationen i norra och det mänskliga lidandet i regionen. Detta oerhörda våld, inte minst mot barnen, måste stoppas. Fred är också en förutsättning för att de aktuella områdena ska kunna utvecklas. Utan tvekan är det barnen som drabbas hårdast i denna konflikt. En konflikt som ingalunda är bortglömd vare sig av eller de andra givarna. försöker lösa konflikten dels med militära medel, dels genom olika förhandlingslösningar. De senare innebär bland annat att man har utfärdat en allmän amnesti för LRA-soldater och att presidenten har utsett medlemmar i regeringen till ett så kallat peace team för att föra fredssamtal med LRA. Sådana förhandlingar har dock varit mycket svåra att genomföra bland annat genom att LRA återkommande har brutit mot vapenvilor och genom att organisationen tycks sakna en egentlig representation. I Sidas nu gällande landsstrategi för är stöd till befolkningen i norr ett högt prioriterat område för vårt utvecklingssamarbete. Av säkerhetsskäl har detta dock varit svårt att genomföra. Svenskt stöd till utsatta barn är trots detta relativt omfattande och inbegriper under åren 2003@2005 bland annat humanitärt bistånd genom WFP, stöd till , , , samt till Humanitarian . I samtal med representanter för har jag liksom min företrädare uppmanat den ugandiska regeringen att hitta en lösning som innebär en bestående fred för hela landet. Så sent som hade jag tillfälle att diskutera detta allvarliga läge med landets utrikesminister vid ett möte i . har också tagit emot företrädare för de religiösa ledarna i norr för att diskutera hur man kan komma framåt i dialogen mellan LRA och regeringen. Inom ramen för EU är också mycket aktivt, både i och i . Under det internationella givarmötet i gjorde EU ett kraftfullt uttalande, riktat till ugandiska regeringen, om situationen i norr och om nödvändigheten att hitta en fredlig lösning på konflikten. EU försöker också sätta press på den ugandiska regeringen att vidta åtgärder för att öka säkerheten för civilbefolkningen. Alla dessa insatser till trots har det inte varit möjligt att nå en fredlig lösning på konflikten. Det internationella samfundet bör fortsatt starkt engagera sig för att främja en lösning av konflikten och min avsikt är att fortsätta göra detsamma.
frs · GR12270 · 2003-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:270 om lika rätt för alla landsting har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta den ekonomiska situationen för de landsting som har extraordinära ekonomiska svårigheter. Arbetet med Kommundelegationen har varit en satsning för att kommuner och landsting med ekonomiska problem ska få en ekonomi i balans. Regeringen ingick överenskommelser med , , och om att de skulle nå en ekonomi i balans och sänka sina kostnader till bokslut . De som lyckats har fått sitt bidrag utbetalt . Regeringen har möjlighet att i särskilt exceptionella fall bevilja stöd. Det instrument regeringen har till sitt förfogande är anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Syftet med anslaget är bland annat att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation.
frs · GR12271 · 2003-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:271 om byggandet i de har frågat mig, med anledning av SCB:s statistik över nybyggnationen i , om jag avser att vidta några åtgärder, utöver redan fattade beslut, i syfte att öka nybyggnationen i . Låt mig först få notera att vi använder olika sorts statistik. De siffror jag refererade till i interpellationsdebatten gäller för beviljade räntebidrag. I har det fattats fler räntebidragsbeslut jämfört med . I absoluta tal beviljades 4 239 räntebidragsbeslut jämfört med räntebidragsbeslut . Vi får gå för att hitta ett första halvår med fler beviljade räntebidrag än . Räntebidrag ges enbart till ny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus. I dessa siffror finns även ett tillskott av ombyggda lokaler. rörde det sig om 3900 nya bostäder som tillkom i landet på detta vis. de använder sig av SCB:s uppgifter för påbörjade nya bostadslägenheter. Det går inte att jämföra de olika siffrorna med varandra. Tidpunkten för beslut om räntebidrag behöver inte överensstämma med tidpunkten för påbörjandet av samma bygge. Den nya investeringsstimulansen beslutades av så sent som . Förordning och föreskrifter trädde i kraft . Företagen har uppenbarligen, trots att stimulansen ges till byggen som påbörjats , tvekat att börja bygga innan hela regelverket är på plats. Att sedan skrida till verket med planer och ansökningar tar sin tid. Vad bostads- och byggsektorn behöver nu är inte så mycket nya grepp som arbetsro. Det nya regelsystemet måste få tid att etableras för att få full verkanskraft. Jag kan dock konstatera att det i redan har beviljats investeringsstimulans till 42 lägenheter. Jag är övertygad om att fler bostäder kommer att byggas i med hjälp av denna stimulans.