ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12376 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:376 om krav på rapportering har frågat mig om jag är beredd att kraftfullt verka för att kraven på rapportering ses över så att läkarnas administrativa arbete minskas. Det är viktigt att de skattemedel och patientavgifter som finansierar vården används på ett effektivt sätt så att de ger maximal effekt. Regeringen har därför gjort omfattande satsningar för att främja kvalitets- och produktivitetsutveckling inom hälso- och sjukvården. Som exempel på detta kan nämnas att regeringen vidtagit åtgärder i syfte att stimulera sjukvårdshuvudmännen till utveckling av nya och effektivare arbetsformer. Utvecklingsavtal har slutits med och för att stärka primärvården och en överenskommelse om åtgärder för ökad tillgänglighet inom hälso- och sjukvården har träffats mellan staten och . Som ett resultat av dessa satsningar prövar och inför sjukvårdshuvudmännen nu på många håll nya modeller för organisering och verksamhetsstyrning med satsningar på effektivare organisationsformer, på att rekrytera och utbilda personal, och på nya administrativa rutiner med till exempel IT-system för kartläggning av patientflöden med mera. Alla dessa åtgärder bidrar samlat till att effektivisera vården. Regeringen uppdrog åt att utreda omfattningen av administrativt arbete i vården. Enligt styrelsens rapport fann man inte belägg för att det skulle finnas några helt onödiga administrativa rutiner. Den förändrade sjukvårdsstrukturen med kortare vårdtider, sämre kontinuitet bland vårdpersonal, den berättigade stärkta ställningen för patienten samt kraven och önskemålen om öppen redovisning av kvaliteten i vården har alla medfört ökade krav på framför allt dokumentation. har den administrativa hjälpen i vården skurits ned, så att vårdpersonalen i allt högre grad ägnar sig åt rent administrativt arbete inklusive till exempel personalfrågor. Även om många av de administrativa uppgifterna är nödvändiga är det självklart angeläget att huvudmännens effektiviseringsarbete fortsätter och jag avser att noga följa utvecklingen.
frs · GR12377 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:377 om beskattning av ideell verksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att frivillig ideell verksamhet, som exempelvis Röda Korsets Kupan, även ska kunna bedriva sitt arbete. Frågan ställs mot bakgrund av att i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv, SOU 2002:74, har funnit att det generella undantag från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar som finns i inte är förenligt med EG-rätten. Utredningen har dock lagt fram förslag inom ramen för EG-rätten som innebär att verksamhet som bedrivs av ideella föreningar får en positiv särbehandling. Utredningens betänkande har remitterats till ett stort antal remissinstanser. analyseras resultatet av remissomgången och de områden som kan komma att beröras av en förändrad beskattningssituation. Jag är därför inte beredd att nu under pågående beredning uttala mig i fråga om den frivilliga ideella verksamhetens framtida mervärdesskattesituation.
frs · GR12378 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:378 om möjligheten att välja skola utanför den egna kommunen Axel Darvik har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att öka elevens möjligheter att välja en skola utanför den egna kommunen. Jag anser att elevers och föräldrars möjligheter till val är viktig. finns det både kommunala grundskolor och fristående skolor som motsvarar som profilerar sig genom olika pedagogiska inriktningar. Många elever har möjligheter att välja skolor med olika profiler och eleverna har även möjlighet att välja olika inriktningar inom skolan. Av skollagen (1985:1100) framgår att vårdnadshavaren har möjlighet att välja en eller fristående skola, men barnet kan inte alltid garanteras plats i just den valda skolan. När kommunen fördelar elever på olika grundskolor ska den beakta vårdnadshavares önskemål om att deras barn ska tas emot vid en viss skola. Detta ska kommunen göra så långt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav på placering i en skola nära hemmet åsidosätts eller att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. finns möjligheter för elever att gå i en annan kommuns grundskola. Av skollagen framgår att en kommun i sin grundskola även ska ta emot en elev för vars grundskoleutbildning kommunen inte är skyldig att sörja, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Dessutom framgår att efter önskemål från vårdnadshavaren har en kommun rätt att ta emot en elev från en annan kommun. I båda fallen har kommunen där skolan är belägen rätt till ersättning för elevens utbildning från elevens hemkommun. har i sitt betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) lämnat förslag till en ny skollag. Kommittén har inte framfört några förslag om ändringar i regelverket i detta avseende och vid remissbehandlingen har inte heller denna fråga lyfts fram. När det gäller gymnasieskolan har elever som är behöriga att söka ett nationellt program rätt att söka utbildning i hela landet. Finns utbildningen i hemkommunen är däremot rätten att tas in på samma utbildning i en annan kommun mer begränsad och förutsätter att den anordnande kommunen får positivt besked av elevens hemkommun i fråga om att betala interkommunal ersättning. För elever i fristående gymnasieskolor är hemkommunen däremot skyldig att lämna interkommunal ersättning även om utbildningen erbjuds i hemkommunen. har i sitt betänkande Åtta vägar till kunskap @ En ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120) utgått från att elevens rätt att få vald utbildning bör stärkas i den framtida gymnasieskolan. Kommittén har bland annat föreslagit att behöriga sökande ges möjlighet att söka utbildning på någon av de föreslagna sektorerna i en annan kommun även om den anordnas av hemkommunen eller samverkansområdet (frisökning). Sammanfattningsvis anser jag att elevers och föräldrars möjligheter att välja skola är väl tillgodosedda inom nuvarande regelverk för . När det gäller gymnasieskolan bereds förslag i .
frs · GR12379 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:379 om högkostnadsskyddet i sjukvården har frågat mig om jag avser att justera högkostnadsskyddet för att ge möjlighet för de landsting som så önskar att reglera avgiftsintäkterna inom sjukvården. Högkostnadsskydd är till för att skydda den enskilde patienten mot alltför höga sjukvårdskostnader samt säkerställer att avgifterna håller sig inom samma gränser över hela landet. infördes ett nytt högkostnadsskydd på grund av att patientavgifterna inom vården avreglerades och varje landsting fick möjlighet att själv utforma sitt avgiftssystem för öppen hälso- och sjukvård. Den senaste systemförändringen trädde i kraft . En viktig del i denna var att det tidigare gemensamma högkostnadsskyddet, för öppenvårdsbesök och läkemedel, ersattes av två separata system. Högkostnadsskyddet för öppenvårdsbesök innebär att ingen behöver betala mer än högst , med möjlighet för sjukvårdshuvudmännen att besluta om lägre maximibelopp. För barn i samma familj gäller ett gemensamt kostnadstak. Högkostnadsskyddet för läkemedel bygger på att den enskilde patienten får sin totala läkemedelskostnad stegvis reducerad enligt en trappstegsmodell beroende på hur stor kostnaden är. sker en fortlöpande bevakning och översyn av de kostnader och konsekvenser som högkostnadsskydden medför. Jag kommer även fortsättningsvis att noga följa utvecklingen på området men har inte för avsikt att överlåta beslutanderätt om nivåer för högkostnadsskydd till sjukvårdshuvudmännen.
frs · GR12380 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:380 om public service-utredningen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att beslutade och planerade besparingar och organisationsförändringar inom SR och SVT inte föregriper eller begränsar arbetet inom och betänkandet från den parlamentariska kommitté som av regeringen givits i uppdrag att ta fram ett underlag om de villkor som ska gälla för radio och tv i allmänhetens tjänst. Det är viktigt att först och främst klargöra att () och () är självständiga företag som själva beslutar om sin verksamhet och sin organisation inom de ramar som beslutas av regering och riksdag. Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst (Ku2003:01) arbetar i enlighet med de direktiv som regeringen beslutade . Bakgrunden till kommitténs uppdrag är att sändningstillstånden för , och gäller till utgången av . inleds således en ny tillståndsperiod. I direktiv till kommittén (dir. 2003:119) betonar regeringen att radio och TV i allmänhetens tjänst har i uppgift att ge alla tillgång till ett allsidigt och oberoende programutbud av hög kvalitet. Sändningarna ska präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer samt uppfylla krav på opartiskhet, saklighet, självständighet och oberoende av såväl staten som privata intressen. En viktig aspekt är att programverksamheten ska spegla hela landet och att programproduktion ska ske i olika delar av . Enligt kommitténs direktiv skall programföretagens verksamhet också under kommande tillståndsperiod ha denna inriktning. I de nuvarande sändningstillstånden och anslagsvillkoren finns vissa krav på bolagens interna organisation, bland annat att den andel av allmänproduktionen som produceras utanför ska uppgå till . Huvudsyftet med de villkor som satts är att bolagen ska ha en egen högkvalitativ programverksamhet, främja mångfald och arbeta för att programmen präglas av olika perspektiv som speglar hela . Kommittén har i uppdrag att bedöma hur nuvarande krav uppfyller angivna syften. Det är mycket viktigt att den parlamentariska kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst har möjlighet att ta fram ett bra underlag om de villkor som ska gälla för företagen under nästa tillståndsperiod. Jag anser att de direktiv som regeringen beslutat ger kommittén den möjligheten.
frs · GR12381 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:381 om tillsättande av en etikkommission har frågat statsminister om han avser att tillsätta en etikkommission och på så sätt fokusera på etiska ställningstaganden och värderingsfrågor i samhället. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har i sin fråga hänvisat till de händelser inom näringsliv, statliga verk och offentliga myndigheter som har ägnats stor uppmärksamhet i medierna. Han har anfört att det i flera fall är fråga om företeelser som är etiskt tvivelaktiga och som har inslag av uppenbar girighet. Jag delar bild av det allvarliga i situationen. De exempel vi sett , på girighet och rena oegentligheter inom näringslivet, är upprörande och oroande. I detta sammanhang vill jag peka på det uppdrag som regeringen gav till den så kallade . har bland annat till uppgift att etablera en dialog med näringslivets ägare och företrädare om dagens situation när det gäller förtroendet för näringslivet. Som ett exempel på sådana företeelser som särskilt ska granska nämns i kommittédirektivet förmånsprogram för företagsledningar. Genom uppdrag har det alltså @ på näringslivets område @ inletts en sådan granskning och diskussion av etiska frågor som efterlyser. arbete ska vara avslutat . Jag föreställer mig att resultatet av det arbetet kommer att få relevans inte bara i fråga om det privata näringslivet. Utöver arbetet i ingår frågan om återställande av förtroendet för näringslivet som ett av fyra områden i de pågående tillväxtsamtal som regeringen bjudit in till. Vidare vill jag särskilt påpeka att regeringen beslutade om reviderade riktlinjer för anställdas incitamentsprogram och för företagsledande personers anställningsvillkor i statliga bolag. Förväntningarna på att näringslivet ska klara att ta itu med förtroendekrisen är stora. Regeringen för sin del har vidtagit en lång rad åtgärder för att understödja denna process och är beredd att om nödvändigt använda alla de medel som står till regeringens förfogande för att återskapa förtroendet hos allmänheten för det svenska näringslivet.
frs · GR12382 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:382 om har frågat näringsministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att den tvivelaktiga affärskultur som visat sig förekomma i Systembolaget inte finns representerad även i . Ansvarsfördelningen inom regeringen gör att det är jag som ska besvara frågan. har ensamrätt på försäljning av läkemedel. Med denna ensamrätt följer enligt verksamhetsavtalet mellan staten och en skyldighet att tillhandahålla alla för den svenska marknaden godkända läkemedel. Det innebär att för monopolsortimentet inte självt väljer produkter. För receptbelagda läkemedel som inte är föremål för generiskt utbyte är det läkarens förskrivning som helt styr valet av produkt. För de läkemedel som omfattas av generiskt utbyte byter ut till det billigaste likvärdiga preparatet i enlighet med den utbyteslista som fastställt. När det gäller receptfria läkemedel så stimulerar industrin efterfrågan genom direkt påverkan på allmänheten och sjukvården. har även här en tillhandahållandeskyldighet, men apotekens sortiment avgörs lokalt och beror på efterfrågan. Enligt bolagets riktlinjer ska en vara lagerhållas efter tre efterfrågningar. Av ovanstående följer att utrymmet inom för osunda leverantörsrelationer är mycket begränsat. Bolagets ledning och styrelse har gjort en inventering av de risker som finns och vidtagit mått och steg för att försäkra sig om en sund affärskultur och sunda relationer till leverantörerna. ledning har i en skrivelse till redovisat riskerna samt de åtgärder som vidtagits. Min bedömning är att bolagets ledning och styrelse jobbar med dessa frågor på ett tillfredsställande sätt och jag har därför inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GR12383 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:383 om förskrivning av narkotikaklassade läkemedel har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stävja överförskrivningen av narkotikaklassade läkemedel. Läkare har i princip rätt att förskriva alla slags narkotiska läkemedel så länge det sker i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Hälso- och sjukvården och dess personal står under tillsyn av . ska initiera ett tillsynsärende sedan den fått in en anmälan eller på annat sätt fattat misstanke om att en läkare förskriver läkemedel på ett icke godtagbart sätt. samarbetar i dessa frågor aktivt med såväl polis som apotek, medierna och inte minst anhöriga. Som ett led i arbetet med att minska förekomsten av icke godtagbara förskrivningar av narkotikaklassade läkemedel är det angeläget att effektivisera tillsynsförfarandet. fick därför möjlighet att använda receptregistret för tillsyn över förskrivning av narkotiska läkemedel. Alla recept som avser narkotiska läkemedel måste nu även vara försett med en förskrivarkod som identifierar vilken läkare som har förskrivit läkemedlet. Dessa förändringar innebär att tillsynsverksamhet på ett enklare sätt, vid misstanke om oegentligheter, kan ta del av enskilda förskrivares förskrivning av narkotikaklassade läkemedel genom att kan begära uppgifter från om en viss förskrivares narkotikarecept. Även om denna icke godtagbara "legala" förskrivning av "missbruksattraktiva läkemedel" rimligen är en liten del av det samlade utbudet av narkotika i är den en del, som jag i likhet med frågeställaren, anser måste hållas tillbaka. Eftersom det är för tidigt att bedöma vilken effekt genomförda åtgärder har haft på möjligheterna att bedriva ett effektivt tillsynsarbete, vill jag dock avvakta med att ta ställning till ytterligare åtgärder.
frs · GR12384 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:384 om översyn av föräldraförsäkringssystemet har frågat mig om regeringen har för avsikt att se över studenternas situation i föräldraförsäkringssystemet, så att det går att behålla SGI (sjukpenninggrundande inkomst) även om man inte uppbär studiemedel. Föräldraförsäkringen syftar till att ge båda föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. I syfte att förbättra för föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenningen har grundnivån successivt höjts från 60kr per dag 2002 till 150kr per dag 2003. föreslås grundnivån höjas till 180kr per dag. Studerandes sjukförsäkringsskydd har diskuterats i olika sammanhang. gav regeringen en särskild utredare uppdraget att se över reglerna om SGI-skydd (dir. 2001:104). Utredaren lämnade sitt betänkande där också frågan om SGI-skydd för studerande som inte uppbär studiemedel har behandlats, Sjukpenninggrundande inkomst @ Skydd och anpassning (SOU 2003:50). Betänkandet bereds i . Avslutningsvis vill jag också peka på att regeringen har utsett en särskild utredare som ska, mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och bland annat socialförsäkringssystemet. Utredaren ska lämna sitt betänkande .
frs · GR12385 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:385 om rökförbud i serveringsmiljöer har frågat mig om när jag avser att presentera en proposition om rökfria serveringsmiljöer. har två gånger tidigare ställt samma fråga. Ledamoten informerades redan då om att frågan var prioriterad, och att jag avsåg att återkomma till i frågan. Jag kommer därmed att fatta mig kort. Regeringen har aviserat att en proposition ska överlämnas . Utan att föregripa den fortsatta beredningen är det min målsättning att så ska ske.
frs · GR12386 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:386 om situationen för svenska narkotikamissbrukare i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra den sociala situationen för svenska narkotikamissbrukare i . Frågan om ansvaret för svenska missbrukare som befinner sig i var upprepade gånger föremål för frågor och debatt i kammaren. Bakgrunden var att en lång verksamhet med svenska socialarbetare på plats i för att bistå svenska medborgare var på väg att upphöra. kommun, som drev verksamheten med stöd från , ansåg sig inte kunna driva verksamheten vidare när treåriga projektbidrag upphörde. Låt mig erinra om det principiella ställningstagande som låg bakom beslutet att avveckla verksamheten. är ett kommunalt ansvar, inte ett statligt. Den statliga finansieringen, via , av verksamheten i var ett unikt avsteg från vad som normalt gäller. Den tillkom i då det internationella samarbetet var betydligt mindre väl utvecklat än . är både och medlemmar i , vilket innebär att de båda ländernas medborgare har tillgång till stöd och service på samma villkor som respektive lands egna medborgare. Inom ramen för det nordiska samarbetet finns dessutom en konvention om socialt bistånd, som tillförsäkrar nordiska medborgare socialt bistånd och sociala tjänster enligt uppehållslandets lagstiftning. Mot den bakgrunden ser jag inget behov av ytterligare insatser på nationell nivå för svenska narkotikamissbrukare som befinner sig i . Däremot överväger jag att informellt ta upp frågan med min danska kollega när vi nästa gång träffas i Nordiska ministerrådets regi för att diskutera samarbete på narkotikaområdet.
frs · GR12387 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:387 om situationen för HBT-personer i har frågat statsrådet på vilket sätt , i samband med besöket av den namibiske premiärministern, tog upp frågan om HBT-personers situation i . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Låt mig först understryka att den fäster stor vikt vid mänskliga rättigheter oavsett sexuell läggning och tillhörighet. Situationen för HBT-personer är i många länder allvarlig, inte minst i länder där regeringsföreträdare ger uttryck för fördomar. Jag har i ett interpellationssvar utvecklat vårt agerande inom FN för de homosexuella, bisexuella och transsexuella personers mänskliga rättigheter. Den namibiska författningen förbjuder i allmänna termer diskriminering, men nämner inte särskilt sexuell läggning. Det finns dock lagstiftning som förbjuder diskriminering av homosexuella i arbetslivet. Det har från officiellt håll förekommit nedvärderande uttalanden om homosexuella, bland annat har sagts att homosexualitet strider mot naturen och ska bekämpas. Dessa uttalanden har, enligt de uppgifter vi förfogar över, inte fått någon praktisk påföljd i form av fysiska trakasserier. Det har dock funnits tillfällen då polisen misshandlat personer som antagits vara homosexuella. Dessa händelser och uttalanden, ser vi mycket allvarligt på. I samband med den namibiske premiärministerns besök i diskuterades allmänt bland annat den demokratiska situationen i och respekten för mänskliga rättigheter. Frågan om de homosexuellas situation togs inte direkt upp under dessa samtal. Allmänt sett kan tilläggas att stöder två organisationer, och for Human Rights, som verkar för att främja respekten för mänskliga rättigheter i . Den sistnämnda bevakar specifikt situationen för HBT-personer. En landstrategi för det fortsatta samarbetet mellan och håller nu på att utarbetas och regeringen kommer att ta beslut om denna . I detta sammanhang förs en dialog med namibiska företrädare och forum för en fortsatt sådan kommer att skapas. Det kommer i denna fortsatta dialog att finnas möjligheter att ta upp frågan om situationen för HBT-personer i .
frs · GR12388 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:388 om situationen för HBT-personer i har frågat statsrådet på vilket sätt , till den nigerianska regeringen, fört fram önskemål om förbättringar för homosexuella, bisexuella och transsexuella personer i landet. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. och EU ställer tydliga krav på vad gäller ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. I samband med statsrådet besök i lyfte han särskilt fram den vikt fäster vid respekten för de mänskliga rättigheterna. tillhör de mest drivande länderna i fråga om homosexuella, bisexuella och transsexuella personers mänskliga rättigheter. Frågan om sexuell läggning förekom i en av medlemsstaterna antagen FN-text i den av framlagda resolutionen om summariska avrättningar vid FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna . var det omöjligt att ens nämna orden "sexuell läggning" i ett dokument antaget av ett FN-organ. Tack vare genombrottet i kunde sedermera en sådan formulering antas i motsvarande resolution i . Även där spelade en avgörande roll i förhandlingarna om resolutionen. Denna formulering förekommer numera i båda dessa resolutioner. Att beakta är att transsexualism både inom EG-rätten och i svensk rätt anses vara en fråga om könstillhörighet och inte om sexuell läggning. Jag anser att lagstiftningen i inte överensstämmer med uppfattningen att rätten till frihet från diskriminering även ska innefatta frihet från förföljelse på grund av sexuell läggning. Det är därför min förhoppning att i sitt arbete med att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna även inkluderar homosexuella och bisexuella personers mänskliga rättigheter. Självfallet gäller denna rätt även transsexuella personer. Min avsikt är att fortsätta att med företrädare för ta upp frågor om respekt för de mänskliga rättigheterna och därvid uppmärksamma det internationella förbudet mot diskriminering.