ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121083 · 2003-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1083 om psykiatrivården har frågat vad jag avser att göra för att patienter med psykiska problem ska få den hjälp de behöver och har rätt till. Låt mig först säga att vi ännu inte vet vad som ligger bakom de uppmärksammade händelserna i och . För att få klarhet i detta har regeringen uppdragit åt att utreda om det funnits brister i bemötande och behandling inom den psykiatriska vården och verksamhet som kan ha haft betydelse för dessa händelser. Uppdraget ska redovisas . Vården av de psykiskt funktionshindrade utgör ett prioriterat område. I den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården klargörs bland annat att det är angeläget att insatserna för psykiskt funktionshindrade förstärks inte minst med samordnade vårdinsatser från psykiatrin och primärvård och i samverkan med . Regeringen, och har mot denna bakgrund i avtalet om utvecklingsinsatser kommit överens om att landstingen särskilt ska uppmärksamma psykiskt funktionshindrade så att deras psykiatriska och somatiska vårdbehov blir tillgodosedda genom en utvecklad samverkan mellan landstingens primärvård, psykiatrin och . För att stimulera en utveckling i enlighet med den nationella handlingsplanen har landsting och kommuner under åren 2001@2004 fått ett statligt tillskott på . För att säkerställa att resurserna används i enlighet med intentionerna i handlingsplanen har givits i uppdrag att svara för den nationella uppföljningen och utvärderingen av verksamheten. kommer att presentera en delrapport. Genom propositionen Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet (2002/03:20) ges kommuner och landsting utökade möjligheter att utveckla samarbetet utifrån de lokala förutsättningarna. Kommuner och landsting ges befogenhet att i gemensam nämnd bland annat fullgöra uppgifter reglerade i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Med propositionen skärps också kraven på gemensam planering vid utskrivning från slutenvården genom ändringar i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. En gemensam vårdplan ska upprättas för en patient som av den behandlande läkaren bedöms behöva insatser från kommunens socialtjänst eller hälso- och sjukvård eller primärvård, öppna psykiatriska vård eller annan öppenvård. Psykiatrin uppmärksammas särskilt. För att jämställa psykiatrisk och somatisk vård tas villkoret om att kommuner endast kan bli betalningsansvariga för patienter som vårdats sammanhängande mer än i sluten psykiatrisk vård bort. Regeringens utgångspunkt är att det är ett självklart krav att en samordnad planering genomförs och dokumenteras så att den enskilde får det personliga och individuellt utformade stöd som han eller hon behöver. Jag följer utvecklingen noga men har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GQ121084 · 2003-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1084 om vården i har frågat mig om jag avser att verka för en ansvarsfull vårdpolitik som inte leder till en utbredning av den plånboksstyrda vården. Regeringens vårdpolitik innebär att samtliga invånare i ska ha rätt till en vård av hög kvalitet, oavsett den enskildes ekonomiska resurser. Den svenska sjukvården ska även fortsättningsvis finansieras solidariskt och ges på lika villkor efter behov. Regeringen kommer aldrig att acceptera gräddfiler inom den gemensamt finansierade vården.
frs · GQ121085 · 2003-06-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1085 om satsningen på primärvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av de konstaterade bristerna i primärvården. () har granskat det avtal om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen, som slöts mellan staten, och . Granskningen har varit inriktad på att studera de förutsättningar som konstruktionen av avtalet innebär för att de avsedda effekterna ska kunna nås. Granskningens syfte har däremot inte varit att bedöma om dessa effekter har uppnåtts. I utvecklingsavtalet anges tydligt att landstingen svarar för att utifrån regionala förutsättningar precisera primärvårdens uppdrag, bland annat med avseende på funktion och tillgänglighet. Vidare kom parterna överens om att landstingen svarar för att: Alla invånare som så önskar får tillgång till och kan välja en egen läkare eller familjeläkare. Att alla invånare får tillgång till information om primärvården @ om valmöjligheter, tillgänglighet och funktion. Det, oavsett tidpunkt , är möjligt för invånarna att få tillgång till adekvat kompetens och adekvata insatser. Läkartätheten inom primärvården avsevärt förstärks. Kunskapsutvecklingen inom primärvården stärks genom stöd till forsknings- och utvecklingsarbete samt genom förbättrade möjligheter till kompetensutveckling och fortbildning. De som bor i särskilt boende eller har hemsjukvård vid behov av läkare får en medicinsk bedömning samt konsultation eller hembesök utan dröjsmål. har fått i uppdrag att sköta den nationella uppföljningen av utvecklingsavtalet. utarbetade landstingen, i enlighet med avtalet, lokala handlingsplaner vilka beskriver de insatser som planeras samt vilka resultat som ska uppnås för att fullfölja åtagandena i avtalet. Dessa handlingsplaner redovisades till . Vidare åligger det landstingen att , 2003@2005, följa upp de lokala handlingsplanerna samt att redovisa resultatet till . Därutöver åligger det landstingen att till redovisa en samlad bedömning av resultatet av utvecklingsinsatserna samt hur intentionerna i utvecklingsavtalet uppfyllts i respektive landsting. presenterade en första rapport om utgångsläget i samband med att den nationella handlingsplanen trädde i kraft samt en sammanställning och analys av ambitionerna i landstingens lokala handlingsplaner. I avtalet finns således klart angivet vilka åtaganden landstingen och kommunerna har på hälso- och sjukvårdsområdet. Det finns också klart angivet hur uppföljningen av avtalet ska ske. Då avtalstiden ännu ej löpt ut och en stor del av pengarna ännu återstår att fördela, är det för tidigt att kunna avgöra om satsningarna fullt ut fått avsedd effekt. RRV:s granskning avser endast de förutsättningar som konstruktionen av avtalet innebär för att de avsedda effekterna ska kunna nås och inte vilka effekter som uppnåtts. Jag avser därför att avvakta resultatet av den uppföljning som kommer att presentera (2003). Om uppföljningen visar att landstingen inte lever upp till sina åtaganden i avtalet kommer jag att ta upp frågan om behovet av ytterligare åtgärder, med .
frs · GQ121086 · 2003-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1086 om konsumenters ställning i samband med kreditupplysningar har frågat jordbruksministern vad hon avser att göra för att konsumenternas ställning inte ska försvagas i samband med att kreditupplysningar lämnas på Internet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Kreditupplysningar kan offentliggöras på ett sådant sätt som avses i tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen, till exempel genom tryckta skrifter, på cd-romskivor och via Internet. I dessa fall gäller inte kreditupplysningslagens bestämmelser om att den omfrågade ska få en kopia av kreditupplysningen. Inte heller gäller kravet på att kreditupplysningar om privatpersoner får lämnas ut endast till den som har behov av uppgiften på grund av ett kreditavtal eller av någon annan liknande anledning. Även jag anser att det finns anledning att se över reglerna i kreditupplysningslagen från integritetssynpunkt. Förberedelsearbetet har redan inletts och själva översynen kommer att påbörjas .
frs · GQ121087 · 2003-06-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1087 om brist på glada grisar har frågat mig vad jag avser att göra för att stödja och uppmuntra produktionen av Kravmärkt kött och minska bristen på glada grisar. Det är av stor vikt att ekologiska livsmedel finns tillgängliga, inte minst mot bakgrund av regeringens avsikt att bevara och vidareutveckla en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelssektor. Regeringen har också som målsättning att den ekologiska animalieproduktionen ska öka. Mot bakgrund av detta ser regeringen positivt på att efterfrågan på ekologiskt märkt kött ökar hos konsumenterna och att fler företag är beredda att tillverka och marknadsföra ekologiska produkter. Konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel är viktig för omfattningen och inriktningen av den ekologiska produktionen. Jag vill i sammanhanget framföra att marknadens aktörer har ett ansvar vad gäller produktion och utbud av ekologiska livsmedel. En rad åtgärder har vidtagits av regeringen för att främja den ekologiska produktionen. Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogram 2000@2006 lämnas ersättning för ekologisk produktion inklusive animalieproduktion. beräknas att ca kommer att betalas ut för ekologisk produktion. Inom ramen för programmet lämnas även stöd till primärproducenter för ombyggnation av djurstallar. För att främja konsumtionen av ekologiska livsmedel och öka medvetenheten hos konsumenten genomför olika informationssatsningar om ekologisk mat. Marknaden för ekologiska produkter är relativt känslig och det finns flaskhalsar på marknaden som kan leda till obalanser mellan efterfrågan och utbud. Bland annat för att avhjälpa detta har regeringen avsatt under perioden 2002@2004 för marknadsstödjande åtgärder inom området ekologisk produktion. Medlen används bland annat för att ta fram metoder och statistik för att bättre kunna följa produktion, konsumtion och handel av ekologiska produkter. Medel är även avsatta för att kartlägga ekologiska produkters väg från producent till konsument och för koordineringsprojekt med syfte att komma till rätta med flaskhalsar på marknaden. Medlen disponeras av och beviljas till olika projekt inom aviserade områden. Projekt inom området marknadsstödjande åtgärder beslutades först , varför det ännu är för tidigt att bedöma resultatet av dessa insatser. Det är regeringens förhoppning att den samlade effekten av regeringens åtgärder inom området medverkar till en positiv utveckling av marknaden för ekologiska produkter och inte minst för ekologiska köttprodukter.
frs · GQ121088 · 2003-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1088 om historieämnets framtid har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra de historiska kunskaperna hos gymnasieelever och studenter. Vårt mångkulturella samhälle kräver kunskap om och världens utveckling såväl ur ett historiskt som ur ett samtidsperspektiv. Jag delar således uppfattning om vikten av historisk kunskap. genomgår en mycket stor andel av en årskull en gymnasieutbildning. Mer än hälften av dem går ett estetiskt, samhällsvetenskapligt eller ett naturvetenskapligt program. För alla dessa elever är kursen historia A (100 poäng) obligatorisk. På två av fyra inriktningar på samhällsvetenskapsprogrammet ingår dessutom kursen historia B (100 poäng). För övriga elever kan kursen läsas som valbar kurs eller väljas inom utrymmet för individuellt val. För elever som läser ett program med yrkesämnen ingår inte historia som ett obligatoriskt ämne. Dock ska kursen historia A alltid erbjudas eleverna inom utrymmet för valbara kurser på barn- och fritidsprogrammet, medieprogrammet och omvårdnadsprogrammet. På övriga program kan kursen erbjudas inom det individuella valet. På program med yrkesämnen läses, sedan den treåriga gymnasieskolan infördes, även kärnämnet samhällskunskap. I kursplanen för ämnet anges bland annat att det historiska perspektivet särskilt ska beaktas i de studieinriktningar där ämnet historia inte ingår. I den utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskolan, skolan och vuxenutbildningen som överlämnades till (skr. 2001/02:188) konstaterade regeringen att en gemensam bildningskärna med historisk kunskap som en viktig del är fundamental i ett mångkulturellt samhälle och en globaliserad värld. Den historiska dimensionen är nödvändig för att ge alla elever en gemensam referensram och kärnkompetens i vårt demokratiska samhälle. Regeringen framhöll också att historia bör bli ett nytt kärnämne och deklarerade sin avsikt att återkomma i frågan om hur detta ska organiseras i samband med beredningen av förslag. Jag vill slutligen helt kort nämna regeringens beslut att inrätta Forum för levande historia som en egen myndighet. Myndigheten kommer att ha sin bas i men verka i hela landet.
frs · GQ121089 · 2003-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1089 om skolornas ansvar för simundervisning har frågat mig vad jag avser att göra för att skolorna ska leva upp till läroplanen vad avser att eleverna ska ha uppnått simkunnighet och kunnighet i hjärt- och lungräddning innan årskurs5. Barn och ungdomars simkunnighet är en mycket viktig fråga och skolorna ska självklart ha en central roll i simundervisningen. Ansvarsfördelningen inom skolan innebär att det är staten som formulerar målen för verksamheten medan kommunen har det fulla ansvaret för verksamhetens bedrivande. Inom de ramar som anges i författningarna är det således kommunen som avgör hur man ska nå målen för utbildningen. I kursplanen för idrott och hälsa finns ett mycket konkret mål att uppnå beträffande simning, där det anges att eleverna vid slutet av det femte skolåret ska "kunna simma och hantera nödsituationer vid vatten". Den närmare innebörden av detta mål är det dock upp till kommunen att formulera @ vad som är en funktionell simkunnighet ska bestämmas lokalt. Något mål om simkunnighet finns däremot inte i läroplanen. Det är naturligtvis inte acceptabelt att ett barns tillgång till simundervisning är beroende av hur en kommun fördelar sina resurser eller vilken socioekonomisk situation barnet lever i. Detta är i högsta grad en fråga om likvärdighet och rätten till en likvärdig utbildning är en grundläggande princip i skolförfattningarna. Jag anser emellertid att det i första hand är i kommunerna som diskussionen om vad som är skolans respektive föräldrarnas ansvar bör föras. Sammanfattningsvis är det, i linje med den ansvarsfördelning som har bestämt, kommunen som har ett tydligt och klart ansvar för att se till att elever har en godtagbar simkunnighet.
frs · GQ121090 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1090 om Post- och har frågat mig vad jag avser att göra för att med bevarande av integritet möjliggöra fortsatt utgivning av (). En enhällig riksdag har , och , beslutat att regeringen skyndsamt måste finna en lösning så att kravet på PRV att kungöra i Post- och slopas. anser publiceringskravet ineffektivt och kostnadskrävande. har också beordrat regeringen att se till att finansieringsfrågan av får en lösning, så att inte detta tillåts utgöra något hinder för ändringen av kungörelsekravet. Regeringen kommer att presentera en departementspromemoria med förslag till förändringar när det gäller de kungörelser som publiceras i Post- och . Promemorian kommer att innehålla en analys av de konsekvenser som detta får. När det gäller finansieringen av ordboken och självständighet är detta självklart viktiga frågor. Arbetet är inriktat på att finna en bra lösning även i den delen. Regeringen kommer efter remissbehandlingen av promemorian att återkomma till i enlighet med vad uttalat och beslutat.
frs · GQ121091 · 2003-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1091 om försvunna barn från flyktingförläggningar har frågat mig vad jag ämnar vidta för åtgärder för att rätta till missförhållanden så att försvinnanden verkligen anmäls omgående. Jag redogjorde för min syn på denna fråga i svaret på riksdagsfråga 2002/03:989. Jag vill återigen framhålla att jag ser mycket allvarligt på att asylsökande barn avviker från . Jag följer därför denna fråga löpande. och polisen i samarbetar för att mer grundligt ta reda på orsakerna till att barn avviker. Myndigheternas granskning omfattar även de barn som inte bott på en anläggning utan hos släktingar. Redogörelsen för detta arbete förväntas bli klar . Det regeringen uppger i den tredje rapporten till för barnets rättigheter överensstämmer helt med de uppgifter jag har fått från när det gäller förfarandet då ett barn har avvikit från en anläggning. Då personalen upptäcker att ett barn har lämnat boendet utan att meddela vart han eller hon tänkt att ta vägen anmäls detta omgående till polisen, samt barnets gode man. Mot bakgrund av rutiner vid ett avvikande samt den kartläggning som sker av de barn som avvikit finner jag inte anledning för regeringen att vidta någon ytterligare åtgärd.
frs · GQ121092 · 2003-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1092 om upptrappning av arbetsförmåga har frågat mig om jag är beredd att pröva förutsättningarna för en successiv upptrappning av arbetsinsatsen för långtidssjukskrivna som ingår i ett rehabiliteringsprogram. finns möjligheter till arbetsträning med rehabiliteringsersättning. Arbetsträning kan vara en lämplig åtgärd för att påbörja återgång till arbete, särskilt för en person som varit sjukskriven . Personen kan då få möjlighet att efter egna förutsättningar pröva om hon eller han klarar av sina tidigare arbetsuppgifter med de inskränkningar i arbetsförmågan som sjukdomen medfört. Arbetsträningen ska ingå i en rehabiliteringsplan som upprättar. Arbetsträningen kan successivt utökas och möjliggör en stegvis upptrappning av arbetsinsatsen och övergång till partiell sjukskrivning.
frs · GQ121093 · 2003-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1093 om barnsexhandel har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att förbättra utredningen av barnsexhandel. har hänvisat till en rapport från organisationen och sagt att det finns en lucka i lagen som gör det möjligt att titta på barnpornografi på Internet så länge den inte laddas ned. Hon har vidare gjort gällande att det saknas resurser att utreda anmäld barnsexhandel. Jag har besvarat en riksdagsfråga om kriminaliseringen av barnpornografi (fråga 2002/03:995). Barnpornografi kan aldrig accepteras i vårt samhälle. Vi har också en lagstiftning som kriminaliserar i princip all befattning med barnpornografi. Lagstiftningen, som trädde i kraft , föregicks av noggranna överväganden bland annat vad avser kriminaliseringens omfattning. Det kriminaliserade området motsvarar i princip helt det område som då undantogs från tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden. Utrymmet för att utsträcka kriminaliseringen utan att det skulle komma i konflikt med grundlagsskyddet är därmed litet. För att göra det bör det därför krävas mycket starka skäl. Det är för tidigt att säga att sådana skäl nu föreligger. Barnsexhandel kan utgöra olika brott exempelvis människorov, människohandel för sexuella ändamål eller grovt koppleri. Dessa brott är mycket allvarliga och har en sträng straffskala. De prioriteras regelmässigt mycket högt inom rättsväsendet.
frs · GQ121095 · 2003-06-23 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1095 om kommuners efterlevnad av LSS har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förbättra situationen för alla dem som är berättigade till stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), men inte får det. Det som i ett första skede väckte uppmärksamhet var att vissa kommuner inte verkställer domstolsbeslut om insatser enligt LSS. har problemet alltmer kommit att handla om att vissa kommuner inte verkställer sina egna gynnande beslut om insatser. Länsstyrelserna fick möjlighet att förelägga kommunerna vite för domstolstrots. skärptes lagstiftningen genom att vitesföreläggande ersattes med sanktionsavgift för att slutgiltigt komma till rätta med domstolstrotset. Några kommuner har dömts att betala sanktionsavgifter, men vilka effekter den nya lagstiftningen har fått är ännu för tidigt att säga. har i uppdrag att kartlägga ålägganden av sanktionsavgifter och kommer att redovisa detta . Det är mycket angeläget att komma till rätta med att LSS-beslut inte verkställs. Ytterst handlar det om att säkerställa likvärdighet, självständighet och delaktighet oavsett olika förutsättningar hos enskilda personer och olika kommuner. Ett arbete pågår inom för att ta fram direktiv till en utredning om kommuners och landstings underlåtenhet att verkställa egna beslut enligt LSS och socialtjänstlagen (2001:453). Regeringen har dessutom givit och i uppdrag att i samverkan se över och analysera skäl och orsaker till att äldre och personer med funktionshinder som beviljats ett särskilt boende inte får tillgång till det. ska de redovisa åtgärder som kan bidra till att öka tillgången på särskilda boendeformer. Ytterligare en åtgärd som är kopplad till detta är regeringens förslag till kostnadsutjämning mellan kommunerna för LSS-kostnader. Regeringen lämnade en lagrådsremiss med förslag om ett nytt utjämningssystem för LSS-kostnader som föreslås börja gälla 2004, vars syfte är att alla kommuner ska kunna bygga upp en basverksamhet för att kunna ge bra stöd och service till sina kommunmedborgare med funktionshinder.
frs · GQ121096 · 2003-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1096 om riksdagsledamöternas insyn i de statligt ägda bolagen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att öka riksdagsledamöternas insyn i de helt eller delvis statligt ägda företagen. Frågan är indelad i två delar och rör dels inbjudan av riksdagsledamöterna till bolagsstämmorna i företag med helt eller delvis statligt ägande, dels enskilda ledamöters tillgång till sekretessbelagda handlingar. Låt mig svara på frågorna en i taget, men först måste jag bemöta påståendet att skattemedel finansierar den statliga företagssektorn. De statligt ägda företagen har historiskt gett en god avkastning. Även under ett så dåligt år som 2002 genererade bolagen en avkastning i nivå med statslåneräntan och utdelningarna uppgick till ca . Således ger de statligt ägda bolagen, i motsats till frågeställarens påstående, ett väsentligt bidrag till statskassan. Beträffande påståendet om att regeringen inte anstränger sig tillräckligt för att inbjuda till bolagsstämmor vill jag påpeka att det är styrelsens ansvar att kallelserna skickas till kammarkansli senast och tidigast bolagsstämman. Detta sköts på ett bra sätt. Jag kan bara beklaga att riksdagsledamöternas intresse att närvara på stämmorna är lågt. För att citera en av frågeställarens partikamrater "Det fanns ingen anledning att gå på den ordinarie stämman". Kommentaren fälldes av och avsåg SJ:s ordinarie bolagsstämma . Med den inställningen hjälper det föga hur kallelse sker. ansvarar för förvaltningen av aktiebolag och dessa lyder under aktiebolagslagen. Därtill är flertalet bolag konkurrensutsatta och måste beredas möjlighet att verka på samma villkor som sina konkurrenter. Därför förekommer det att handlingar som innehåller affärshemligheter beläggs med sekretess. Handlingar från statligt ägda företag behandlas därmed på samma sätt som handlingar rörande företag med privata ägare. och dess utskott är oförhindrade att ta del av alla uppgifter hos rörande statliga bolag, även sådana uppgifter som omfattas av sekretess. Sistnämnda rätt har dock inte utsträckts till enskilda riksdagsledamöter. Dessa är således beträffande sekretessbelagda uppgifter likställda med allmänheten. Jag har inte för avsikt att verka för att denna ordning ska ändras.