ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ121021 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1021 om rekryteringen till kemiutbildningar har, med anledning av utvärdering av kemiutbildningar, frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera tillgången på kemister inom samhällets olika sektorer, såsom industrin, skolan och universitetsväsendet. Jag delar uppfattning att fler ungdomar behöver rekryteras till kemi och övriga naturvetenskapliga och tekniska områden. har utbildningsvolymen inom dessa områden ökat kraftigt och betydligt snabbare än inom övriga områden. har antalet utbildningsplatser ökat från omkring 60000 till 90000 eller med . Antalet examina inom det matematisk-naturvetenskapliga området har fördubblats . Trots detta behöver rekryteringen öka och samma bedömning görs också i många andra länder knutna till och EU, där den framtida försörjningen av naturvetare och tekniker analyseras och diskuteras ingående. Antalet sökande till naturvetenskaplig och teknisk inriktning i gymnasieskolan har i stort sett varit och likaså den grupp som har läst kemi, vilket svarar mot var fjärde elev med slutbetyg. Till detta kommer de som läst kemi på naturvetenskapligt eller tekniskt basår. 2000 presenterade sitt betänkande Åtta vägar till kunskap. I uppdraget ingick att försöka öka antalet studerande ungdomar inom NT-området. Kommittén föreslår att det naturvetenskapliga perspektivet ska skrivas in i målen för samtliga studievägar, att fler ingångar som kan leda till tekniska och naturvetenskapliga studier ska skapas och att möjlighet till successiva val av dessa ämnen, för de elever som efterhand inser att de är intresserade, ska erbjudas. och högskolor har också antalet helårsprestationer i kemi varit nära nog oförändrat och en nedgång i de typiska kemiprogrammen kan bero på att kemiintresset kanaliserats mot andra studieinriktningar med kemiinnehåll, till exempel bioteknik och miljöteknik. Ämnet har inte längre den traditionella karaktären och det kan ta tid att finna en ny roll. Det är viktigt att lärosätena är aktiva i sin marknadsföring av kemiutbildningarna, vilket bland annat rekryteringsinsatserna som gjorts vid visar. Inom den nya lärarutbildningen är valfriheten stor och här måste möjligheterna att stimulera studenterna till att välja naturvetenskapliga och tekniska inriktningar tas till vara. Rekryteringen till naturvetenskap och teknik är bekymmersam, men ett betydelsefullt steg i rätt riktning är den matematikdelegation som tillsattes med uppdrag att stärka matematikämnet och matematikundervisningen i hela utbildningssystemet, från förskola till högskola. Delegationen har redan bildat arbetsgrupper som ska behandla olika målgrupper och teman och planerar att redovisa sitt uppdrag .
frs · GQ121022 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1022 om tolkning av LSS har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att tolkningsfrågan om kostnader för korttidsvistelser ska lösas. Jag utgår ifrån att fråga avser tolkningen av när en person har rätt till korttidsvistelse. I förarbetena till LSS (prop. 1992/93:159) sägs att genom korttidsvistelse ska anhöriga kunna ges avlösning och utrymme för avkoppling. För den funktionshindrade kan korttidsvistelsen både tillgodose behov av miljöombyte och rekreation och ge möjlighet till personlig utveckling. Jag har inte tidigare uppmärksammats på att tolkningen av dessa kriterier skulle skapa några problem. har, tillsammans med länsstyrelserna, ansvaret för tillsynen av verksamhet enligt LSS. Inom ramen för detta ansvar ska lämna redovisningar till regeringen av tillståndet och utvecklingen vad gäller stöd och service till personer med funktionshinder, med inriktning på väsentliga förändringar. Som en av LSS-insatserna ingår korttidsvistelse i detta uppdrag. En första rapport lämnades . Jag förutsätter att rapporterar till regeringen om de ser problem med tillämpningen av korttidsvistelsen.
frs · GQ121023 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1023 om nationaldagen som helgdag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att nationaldag ska vara allmän helgdag. Naturligtvis ska bli allmän helgdag . Och som jag sagt måste förutsättningarna för att inrätta nationaldagen som allmän helgdag utredas på nytt. Jag kan med glädje konstatera att regeringen mycket snart kommer att tillsätta den utredning som ska göra till allmän helgdag. Jag hoppas och tror att vi därigenom möjliggör att vår nationaldag kommer att vara allmän helgdag .
frs · GQ121024 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1024 om startande av fristående skolor har frågat om jag kommer att vidta några åtgärder för att se till att de fristående skolornas ekonomi redovisas mer långsiktigt vid ansökan om godkännande och rätt till bidrag. Att starta en skola ska kräva en mycket noggrann prövning. För mig är det självklart att föräldrar och barn ska kunna lita på att den skola de väljer uppfyller kraven på långsiktighet och stabilitet, inte minst när det gäller det ekonomiska underlaget. Enligt nuvarande system innefattar Statens skolverks prövning av ansökningar om godkännande och rätt till bidrag huvudmannens möjligheter att uppfylla kraven på långsiktighet och stabilitet genom att verket gör en helhetsbedömning av bland annat ekonomiska förutsättningar, huvudmannens strategier för att rekrytera behöriga lärare och få tillgång till ändamålsenliga lokaler samt av elevunderlaget. ska inte lämna en förklaring, om rätt till bidrag för en fristående skola, om skolans verksamhet skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan är belägen. Jag anser dock att det finns anledning att se över rutinerna vid prövning av ansökningarna och att på olika sätt effektivisera kontrollen av verksamheten.
frs · GQ121025 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1025 om könsrelaterade asylskäl och hedersmord har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att flickor som riskerar att bli utsatta för hedersrelaterade mord i sitt hemland får skydd i . anför i sin fråga att hedersrelaterade mord är ett uttryck för strukturellt förtryck av kvinnor. Jag delar självfallet denna uppfattning. Flera händelser i och vår omvärld har tydliggjort vilken grym och utsatt verklighet många kvinnor lever i. Bestämmelsen i utlänningslagen om att personer kan beviljas uppehållstillstånd bland annat på grund av att de känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin könstillhörighet har, vilket påpekar i sin fråga, i praktiken kommit att tillämpas i ett begränsat antal ärenden. Det beror nämligen på att svensk lagstiftning erbjuder ett annat mycket starkt skydd. Den, som känner välgrundad fruktan för att straffas med döden eller med kroppsstraff eller att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, har enligt utlänningslagen också rätt till uppehållstillstånd i som skyddsbehövande. Risken för hedersrelaterat mord ska, liksom andra asylskäl, prövas mot denna bestämmelse. Regeringen beslutade att tillsätta en utredare för att föreslå författningsändringar som är nödvändiga för att personer som känner en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning ska kunna betraktas som flyktingar enligt Genèvekonvention. Utredningen kommer bland annat att analysera olika situationer, däribland risk för så kallat hedersmord, vilka kvinnor kan drabbas av och som kan åberopas som asylskäl. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Både och har i sin rättstillämpning tillgång till en omfattande rapportering angående situationen i de asylsökandes hemländer. De har dessutom mycket goda möjligheter att genom flera kanaler söka detaljerad kunskap om särskilda frågor, däribland förekomsten av hedersrelaterad brottslighet. På uppdrag av regeringen har utarbetat riktlinjer för hur kvinnors skyddsbehov bättre ska uppmärksammas i asylprocessen. Verket redovisade riktlinjerna . Som en uppföljning har verket, på regeringens uppdrag, redovisat hur genomförandet av riktlinjerna har skett och ska bedrivas framöver. Det framgår av redovisningen att några regioner har haft en omfattande verksamhet, bland annat har det så kallade hedersbegreppet diskuterats vid föreläsningar av expertis på området för delar av verkets personal. Genomförandet av riktlinjerna har skett med olika hastighet i olika regioner. Det är viktigt att arbetet fullföljs så att alla regioner befinner sig på samma nivå. Både och arbetar vidare med utbildningsinsatser när det gäller genusrelaterade frågor. Regeringen kommer även fortsättningsvis att noga följa detta arbete. Frågor kring kvinnors skyddsbehov kommer även i fortsättningen att prioriteras högt av myndigheterna.
frs · GQ121026 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1026 om väntetider för uppehållstillstånd har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förkorta handläggningstiden för prövning av uppehållstillstånd för personer i andra länder som ingått äktenskap med svenskar. Låt mig inledningsvis understryka att korta handläggningstider i utlänningsärenden, inte minst rörande anknytningsärenden, som uppgick till drygt 27000 ansökningar varav 12000 beviljades, är en högt prioriterad fråga för regeringen. Målet är att den totala väntetiden inte bör överstiga och att de ska avgöras i första instans . Jag kan konstatera att uppnådde målet i hälften av ärendena och den genomsnittliga handläggningstiden var . Det var i stort sett samma resultat som året innan trots att antalet ansökningar om uppehållstillstånd ökade med 5000 ärenden. Majoriteten av utlandsmyndigheterna hade en väntetid för muntlig utredning i anknytningsärenden som understiger . Detta gäller också för till exempel ambassaderna i och trots att dessa ambassader har höga ärendebalanser. För att få bättre beslutsunderlag, effektiv informationsåtervinning och för att minska handläggningstiderna har ett modernt och effektivt ärendehanteringssystem, , installerats på 18 utlandsmyndigheter. Ambitionen är att merparten av utlandsmyndigheterna ska utrustas med . För att korta och jämna ut handläggningstiderna inom har verket infört rutiner för att kunna upptäcka behov av speciella insatser tidigt i ett ärende. Det har också utvärderat och utvecklat utredningsmetoderna. och förstärker också vid behov utlandsmyndigheter för att avarbeta ärendebalanserna. som det är av stor vikt att handläggningstiderna blir så korta som möjligt för att den sökande ska slippa leva i osäkerhet får detta aldrig gå ut över kvaliteten i handläggningen av ärenden så att rättssäkerheten äventyras. Jag vill avslutningsvis understryka att regeringen fortlöpande analyserar vilka konsekvenser antalet ansökningar har på handläggningstiderna och de ekonomiska följderna därav för att bedöma behovet av åtgärder.
frs · GQ121027 · 2003-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1027 om ägarlägenheter har frågat statsrådet om han avser att återkomma till med förslag om att införa ägarlägenheter trots att begränsningen i förslaget om tredimensionell fastighetsindelning till minst fem lägenheter omöjliggör ägarlägenheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. ägarlägenhetsutredning har i betänkandet Att äga sin lägenhet (SOU 2002:21) föreslagit en modell för hur ägarlägenheter skulle kunna regleras i . Betänkandet, som har remissbehandlats, bereds inom . Eftersom betänkande övervägs inom vill jag inte föregripa regeringens ställningstagande i frågan. De frågor som aktualiseras i ärendet är komplicerade och skiljer sig i åtskilliga avseenden från de som har behandlats i propositionen om tredimensionell fastighetsindelning. Det krävs därför ytterligare tid för analys av förslaget. Jag får alltså be att få återkomma till frågan i ett senare sammanhang.
frs · GQ121029 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1029 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förverkliga . Jag vill inledningsvis erinra om att den utredning som tillsattes bland annat hade i uppdrag att lämna förslag om hur Barentsfrågorna framgent bäst kunde hanteras på såväl central nivå inom som på regional nivå på länsstyrelserna. Anledningen var att den tillfälliga sekretariatsfunktion som UD byggt upp för ordförandeskapet planenligt ska avvecklas efter ordförandeperiodens slut, det vill säga nu , då överlämnar ordförandeskapet till . Utredarens förslag innebar bland annat att de två UD-tjänster som finns i respektive skulle permanentas. Dessa tjänstemän, liksom de övriga tjänstemän vid länsstyrelserna som arbetar med och de Barentsrelaterade tjänster som finns vid UD skulle, enligt utredaren, sammanföras i en ny arbetsgemenskap, Svenska . Efter remissbehandling och efter fortsatt samråd med de berörda länsstyrelserna har jag beslutat mig för en något modifierad version av utredarens förslag. De två utlokaliserade tjänsterna avses förlängas . Överväganden inom UD om en ytterligare förstärkning av Barentskapaciteten pågår fortfarande. Samverkansformer, ledningsstruktur med mera mellan de olika tjänsterna måste diskuteras i samråd med de berörda länsstyrelserna innan alla detaljer kring arrangemanget, som alltså är tänkt att börja fungera , fallit på plats. Verksamheten avses utvärderas . Jag har framhållit att och tjänstemännen där ska spela en central roll i den framtida hanteringen av Barentsverksamheten. Det kommande avses bli en samarbetsstruktur mellan , och .
frs · GQ121030 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1030 om utvecklingen på arbetsmarknaden i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de tilldelade statliga medlen för hållbar tillväxt och bekämpning av arbetslöshet ska få större effekt än . Bakgrunden till frågan är bland annat att den öppna arbetslösheten i är högre än genomsnittet för riket. hänvisar till uppgifter i årsredovisningen för om att har åtgärder för ca omfattats av det regionala tillväxtarbetet. Jag har i tidigare frågesvar till framhållit, och jag vill understryka det igen, att regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att förbättra de lokala arbetsmarknadernas funktion och för att utveckla näringslivet i hela . Den innebär bland annat en långtgående decentralisering av olika insatser, främst till den regionala nivån. Inom ramen för arbetsmarknads-, närings- och den regionala utvecklingspolitiken har bland annat länsarbetsnämnderna och länsstyrelserna stora resurser och befogenheter för att möta olika problem i samband med strukturomvandlingar och för att kunna verka för en hållbar tillväxt. Det är min och regeringens uppfattning att en stor del av resurserna ska finnas och fördelas lokalt. Det innebär både möjligheter och ansvar för lokala aktörer. Det är en riktig iakttagelse att det är betydande statliga resurser som avsätts för tillväxtarbetet i . Många av de åtgärder som finansieras med dessa medel är långsiktiga, och deras effekter kan först avläsas . uppföljningar visar att tillväxtavtalsarbetet i tillhör de mest intressanta i hela landet. Utmärkande för länet är det engagemang som näringslivet och kommunerna visat. Tillväxtarbetets inriktning på en kunskapsdriven tillväxt är ett tydligt uttryck för hur ett län kan göra prioriteringar utifrån sina egna förutsättningar, som sedan stöttas av staten och andra aktörer. Genom att betydande arbetsinsatser ägnas en fortlöpande systematisk uppföljning och utvärdering av tillväxtarbetet kan lärandet stärkas och därmed successivt bättre resultat erhållas. Jag är även medveten om att i (2001) inte förbrukat tilldelade medel för personal och arbetsmarknadspolitiska program. Eftersom länet drabbats hårt av arbetslöshet och många varsel kan detta framstå som något anmärkningsvärt. En förklaring till att inte alla medel förbrukades var bland annat att länet haft en stor andel i arbetsmarknadspolitiska program och marknaden har därmed varit mättad, enligt länsarbetsnämnden. Detta problem har länet kommit till rätta med och länets förbrukning ligger nu i fas med tilldelade medel. Med de goda förutsättningar för en långsiktig positiv utveckling som finns i är det min uppfattning att det också finns goda möjligheter att åstadkomma en positiv utveckling av näringslivsstrukturen med hjälp av de relativt stora statliga resurser som satsas i regionen. Men också genom det engagemang och de idéer som finns inom länet hos både företagare och politiker.
frs · GQ121032 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1032 om dialekter har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att medel avsätts så att dialektala ord och meningar även fortsättningsvis kan upptecknas och dokumenteras i . () har till uppgift att samla in, bevara, vetenskapligt bearbeta och ge ut material om dialekter, folkminnen, folkmusik, ortsnamn och personnamn. Merparten av arbetet sker i projektform där flera projekt är långsiktiga och resurskrävande. Arbetet med att förbättra samlingarnas status pågår fortlöpande och verksamheten är inte hotad. Statusen är god både vad gäller teknisk kvalitet och innehåll. Digitaliseringen av samlingarna har prioriterats bland annat för att så långt möjligt göra dem tillgängliga på Internet, men också som cd-skivor. har genom sin verksamhet bidragit till ett långsiktigt bevarande av viktiga delar av kulturarvet. För att vidmakthålla kompetensen vid bearbetning och bevarande av den värdefulla dokumentationen i arkivens omfattande samlingar samt att möjliggöra tolkning och förmedling av innehållen har regeringen höjt SOFI:s anslag med engångsvis för . språket lämnade sitt betänkande Mål i mun (SOU 2002:27) . Betänkandet behandlar bland annat den dialektala utvecklingen. Frågan bereds och en sammanställning av remissvaren finns tillgängliga på . Regeringen avser att återkomma i frågan.
frs · GQ121033 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1033 om villkor för teckentolksstudenter har frågat mig vad jag avser att göra för att studiestödssystemet ska passa de förutsättningar som gäller för dem som studerar till teckentolk. I anslutning till studiestödsreformen, som trädde i kraft , genomförde regeringen en mer ändamålsenlig indelning i bilagan till studiestödsförordningen, detta i syfte att klarare skilja utbildningar på gymnasial nivå från utbildningar som utgör påbyggnad till gymnasieskolan och som fordrar att de studerande för att antas till utbildningen har ett slutbetyg från en treårig utbildning i gymnasieskolan. Gränsdragningen mellan studiehjälp och studiemedel ändrades så att främst sådana utbildningar som fordrar att de studerande för att antas till utbildningen har ett slutbetyg från en treårig utbildning i gymnasieskolan eller motsvarande utbildning ska berättiga till studiemedel oavsett ålder. Studiestöd för utbildning vid folkhögskolor uppmärksammades särskilt i samband med översynen. Det var angeläget att pröva alla folkhögskoleutbildningar i ett sammanhang. Med hjälp bestämdes vilket studiestöd som kan lämnas till studerande vid folkhögskolornas utbildningar. I den mån utbildningen är fritidsledarutbildning eller yrkesutbildning som utgör en påbyggnad till gymnasieskolan och som för tillträde fordrar ett slutbetyg från en treårig utbildning i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper betraktas utbildningen inte som gymnasial och studiemedel kan därför lämnas. Övriga utbildningar i folkhögskolans regi är emellertid att anse som gymnasiala och berättigar till studiehjälp eller studiemedel om den studerande har fyllt . Utbildning till teckentolkar sker normalt i folkhögskolornas regi. Ansvarfördelningen mellan staten och folkbildningen innebär att folkbildningen själv fastställer målen för verksamheten. Staten anger endast syftet med det statliga bidraget för verksamheten. Utbildningen vid folkhögskolorna berättigar till studiestöd. Stödets utformning beror emellertid på om utbildningen är gymnasial eller eftergymnasial. Det är utbildningsanordnaren som avgör vilka antagningskriterier som krävs för den utbildning som erbjuds. avgör hur bidragen ska användas och fastställer kriterier för fördelningen mellan folkhögskolor och studieförbund. För utbildning till teckentolk utgår även statliga bidrag från vid (). TÖI bidrar även med rådgivning och utvecklingsinsatser när det gäller utbildning av teckentolkar. har alltså en central roll inom folkbildningsområdet och dess utveckling. Jag utgår från att rådet på olika sätt bidrar med sin samlade kunskap för att främja möjligheten att utbilda en så angelägen grupp som teckentolkar. Min bedömning är att studiemedelssystemets nuvarande utformning i denna del har ökat förutsättningar för utbildningsanordnarna att kunna erbjuda studerande goda möjligheter att finansiera sina studier.
frs · GQ121034 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1034 om idrottsämnets genusaspekter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska skillnaderna mellan könen i idrottsundervisningen. All undervisning i skolan ska utgå från läroplanernas intentioner om alla människors lika värde och jämställdhet mellan kvinnor och män. Skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och hos eleverna förankra de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på. Detta gäller naturligtvis även för undervisningen inom ämnet idrott och hälsa. Det är många flickor och pojkar som är nöjda med den verksamhet som bedrivs men det finns också en alltför stor grupp elever som förblir passiva och inte utvecklar sin kunskap om och i idrott och hälsa. Detta gäller flickor i större utsträckning än pojkar. Det är naturligtvis inte acceptabelt att det finns vissa skillnader mellan pojkar och flickor när det gäller undervisningen inom idrott och hälsa. Den studie som har presenterat följs nu upp genom fördjupade studier och analyser av de första resultat som framkommit i rapporten. kommer att presentera sin fördjupade studie och föreslå åtgärder för hur skolan ska kunna komma tillrätta med dessa problem. Idrottsämnet kommer vidare att ingå i nationella utvärdering av som inriktas på skillnader i lärarkompetensen och ämnets hälsoperspektiv. Det nationella centrum för främjande av fysisk aktivitet för barn och ungdom som enligt regeringens beslut kommer att inrättas vid har en viktig funktion i arbetet med att förebygga könsskillnader i ämnet. Centrumet har som en av sina främsta uppgifter att stödja skolor i arbetet med ökad fysisk aktivitet och andra hälsofrämjande verksamheter för barn och ungdom och ska i sitt arbete utgå från de övergripande mål och riktlinjer om bland annat jämställdhet som gäller för skolan.
frs · GQ121035 · 2003-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1035 om förföljelse av falungongutövare har frågat mig, med anledning av att den svenska medborgaren gripits av thailändska myndigheter, vad jag avser att vidta för åtgärder för att motverka påtryckningar och förhindra att falungongutövare förföljs i och . När det gäller de kinesiska myndigheternas behandling av falungongutövare har vi som jag tidigare framhållit i olika sammanhang uppmanat att upphöra med de allvarliga kränkningarna av falungonganhängares mänskliga rättigheter. Det har skett i direkta samtal och kontakter med den kinesiska regeringen, både bilateralt och inom EU:s dialog om mänskliga rättigheter samt genom anföranden i bland annat FN. Vi har också gjort klart för den kinesiska regeringen att vi kommer att fortsätta att bevaka behandlingen i av falungongutövare och påtala kränkningar från myndigheters sida av deras och andra gruppers mänskliga rättigheter. Beträffande gripandet i av den svenska medborgaren agerade kraftfullt genom vår ambassad i och begärde direkt efter gripandet en förklaring till det inträffade. Mot bakgrund av att vi inte erhöll någon skyndsam förklaring framförde en officiell protest mot gripandet, där vi begärde omedelbara frisläppande och rätt att vistas i så länge hennes visering var giltig. UD kallade även upp företrädare för i för att upprepa dessa krav. Falungong är inte förbjudet i , och har enligt svensk vetskap aldrig agiterat eller demonstrerat mot eller den thailändska regeringen. Thailändska myndigheters uppfattning om att skulle utgöra en risk för landets säkerhet är därför svårförståelig. Rätten till åsikts- och yttrandefrihet skyddas i den thailändska grundlagen. har också anslutit sig till FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. Det är därför vi hoppas att , som varit ett föregångsland i när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati, också ska leva upp till sina åtaganden.