ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12667 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:667 om länsteaterverksamheten i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge länsteaterverksamheten i samma förutsättningar att utvecklas som andra länsteatrar när försöksverksamheten går ut . Den kulturella infrastrukturen, det vill säga det nätverk av kulturinstitutioner som byggts upp över hela landet, är mycket riktigt en grundförutsättning för att alla invånare ska kunna ta del av kultur. Staten har medverkat till att uppbyggnaden av ett rikstäckande nätverk av länsteatrar i princip är fullbordad, i och med den pågående försöksverksamheten i . Som själv påpekar har länsteatern i Jämtland@Härjedalen införlivats i det permanenta statliga stödsystemet för regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. När det gäller det statliga stödet till länsteaterverksamheten i kan jag konstatera att regeringens budgetarbete just har inletts. Jag kan således inte föregripa de överväganden som regeringen kan komma att göra i höstens budgetproposition.
frs · GQ12668 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:668 om pensionsutbetalningar vid långhelger har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förhindra att förskjutna utbetalningar av pension i samband med långhelger inte blir en onödig belastning för enskilda pensionärer. Jag har sagt att frågan om pensionsutbetalningar i samband med långhelger ska ses över. Emellertid har vi funnit skäl att i detta sammanhang även se över möjligheten av att koncentrera utbetalningarna av pension till en utbetalningsdag. Regeringen har därför i regleringsbrevet till gett i uppdrag att i ett sammanhang se över dessa två frågor. Uppdraget ska redovisas senast i samband med årsredovisningen , det vill säga . Tilläggas bör att frågan rent faktiskt inte brådskar eftersom varken påsken eller pingsten eller infaller så att pensionsutbetalningarna senareläggs.
frs · GQ12669 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:669 om 28 § jaktförordningen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra och förtydliga 28 § jaktförordningen (1987:905). I motsats till vad påstår saknas det inte möjlighet att ingripa när ett tamdjur angrips av rovdjur. Markinnehavare har nämligen enligt 5 § jaktlagen (1987:259) rätt att utan tillstånd vidta lämpliga åtgärder för att motverka skador av vilt. När det gäller att freda sina tamdjur mot rovdjursangrepp kan det exempelvis vara fråga om att skrämma rovdjuret i syfte att undvika angrepp. Rovdjuret får dock inte skadas eller dödas. Enligt 28 § jaktförordningen (1987:905) får vidare ägare eller vårdare av tamdjur i vissa fall döda björn, varg, järv eller lo utan tillstånd av myndighet. Detta får ske om rovdjuret angripit eller skadat tamdjur. Dessutom krävs att det finns skälig anledning att befara ett nytt angrepp och att rovdjuret dödas i omedelbar anslutning till angreppet. Frågan om utformningen av 28 § jaktförordningen behandlades i samband med propositionen om sammanhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57). Bakgrunden var att i betänkandet Sammanhållen rovdjurspolitik (SOU 1999:146) föreslog att 28§ jaktförordningen skulle ändras så att ägaren eller vårdaren av ett tamdjur får döda björn, varg, järv eller lo som är under direkt angrepp på tamdjuret. Det skulle således inte längre krävas att rovdjuret först angripit och skadat eller dödat ett tamdjur. Regeringen gjorde emellertid i den nämnda propositionen den bedömningen, att det i varje fall var mindre lämpligt att ändra förutsättningarna för skyddsjakt enligt 28 § jaktförordningen på det sätt utredningen föreslagit. Detta gällde inte minst järven som minskat i antal på ett mycket oroande sätt. Vidare anfördes i propositionen att flera remissinstanser uttryckt farhågor för att en sådan ändring av förutsättningarna för skyddsjakt enligt 28 § förordningen kommer att medföra stora svårigheter att bevisa om ett jaktbrott begåtts eller om det varit fråga om tillåten skyddsjakt. Regeringen ansåg att dessa farhågor framstod som berättigade. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen tog ett flertal motioner upp frågan om ändring av 28 § jaktförordningen. Även konstaterade emellertid att en ändring i enlighet med förslag skulle komma att innebära stora svårigheter när det gäller att bevisa om ett jaktbrott har begåtts eller om det varit fråga om tillåten skyddsjakt. fann det därför inte lämpligt att, i varje fall , ändra förutsättningarna för skyddsjakt i enlighet med utredningens förslag (bet. 2000/01:MJU9). Så sent som för sedan avslog dessutom på nytt ett flertal liknande motioner om en ändring av 28 § jaktförordningen (bet. 2002/03:MJU9). Regeringen avslog så sent som för en månad sedan en framställning av LRF, och om en ändring av 28 § jaktförordningen i enlighet med förslag. Enligt regeringens uppfattning förelåg det inte heller då förutsättningar att ändra skyddsjaktsbestämmelsen. Enligt min uppfattning föreligger inte heller nu förutsättningar att ändra 28 § jaktförordningen på det sätt önskar.
frs · GQ12670 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:670 om grå arbetskraft har frågat mig vad jag avser att göra för att tillse att det utarbetas en tydlig definition om vad som bör räknas som grå arbetskraft inom Försvarsmakten. Först och främst vill jag framhålla att varken jag, Försvarsdepartementet eller Försvarsmaktens ledning accepterar att värnpliktiga åläggs att utföra uppgifter som inte har att göra med utbildningen till krigsuppgiften, det vill säga används som så kallad grå arbetskraft. Tyvärr förekommer det ändå i vissa fall. En orsak till detta är, precis som skriver i sin fråga, att det saknas en klar definition av vad som menas med grå arbetskraft i detta sammanhang. Under värnpliktskongressen i fick jag ta del av de värnpliktigas egen definition av grå arbetskraft. Jag förstod att också överbefälhavaren fått ta del av ombudens definition av grå arbetskraft. Överbefälhavaren svarade de värnpliktiga ombuden att han närmare skulle se över möjligheten att presentera en definition av grå arbetskraft, något som jag ser mycket positivt på. Liksom vill också jag värna om värnplikten och att de som tas ut till värnplikts- eller civilpliktsutbildning anser att de får en bra och meningsfull utbildning. För det är ju bland annat när före detta värnpliktiga talar gott om värnplikten och den utbildning de får där som vi även kan åstadkomma en allmän statushöjning av värnpliktstjänstgöringen.
frs · GQ12671 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:671 om specialistutbildning för tandläkare har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa att specialisttandvård även kan erbjudas patienterna i . uppger att det endast finns en privat specialist i rotbehandling (endodonti) i . Ett program för specialistutbildning i denna specialitet har enligt utarbetats med den odontologiska fakulteten i . I förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område finns grundläggande bestämmelser om specialistkompetens för tandläkare. Det framgår bland annat att specialistkompetensen ska förvärvas genom tjänstgöring som tandläkare under handledning vid en klinik som godkänts av och genom deltagande i kompletterande utbildning (specialiseringstjänstgöring). Det har kommit till min kännedom att det ärende som tar upp i sin fråga bereds av . Jag har ingen möjlighet att ingripa i en myndighets handläggning av ett enskilt ärende och avser därför inte att vidta några åtgärder.
frs · GQ12672 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:672 om Rohypnol har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att begränsa skadeverkningarna och utbredningen av Rohypnol i missbrukssammanhang. Jag delar oro för utvecklingen när det gäller missbruk av Rohypnol och jag kan försäkra att frågan har en hög prioritet i både Social- och Justitiedepartementen. flyttade flunitrazepam, som är den verksamma beståndsdelen i Rohypnol, från narkotikaförteckning IV till förteckning II (LVFS 2001:4) som ett sätt att komma till rätta med överförskrivning och läckage till den illegala marknaden. är det min bedömning att läckaget från i förskriven Rohypnol är ett i sammanhanget litet problem. Däremot har smugglingen av Rohypnol från framför allt de baltiska länderna ökat. Enligt den information som jag har fått så har det skett ett omfattande läckage i som sedan via de Baltiska länderna smugglats in till . Vid ett möte som jag hade med svenska för någon vecka sedan så meddelade man att de har stoppat exporten av Rohypnol till eftersom också de hade noterat ett omfattande läckage. De kommer att vara observanta på eventuella nya problem i andra länder och man är då beredd att begränsa exporten ytterligare om så skulle behövas. Man är från Roches sida oroad över utvecklingen och de har också förklarat att de är beredda att hjälpa till i arbetet med att förebygga missbruk av Rohypnol. planerar jag att besöka de baltiska länderna och ett antal länder i och jag kommer att ta upp bland annat Rohypnolfrågan med mina kollegor för att få till stånd ett brett samarbete för att hitta insatser som kan förhindra läckage och smuggling av Rohypnol. Detta är en fråga som bara kan lösas med ett väl utvecklat internationellt samarbete. har jag också för avsikt att bjuda in de baltiska länderna till ett gemensamt nordiskt @ baltiskt narkotikaministermöte för att diskutera ett närmare samarbete på narkotikaområdet. Vi kan dock inte bara lägga problemet utanför . Det handlar också om att förbättra insatserna för att förhindra den illegala handeln med Rohypnol och andra narkotiska ämnen i , samt att begränsa efterfrågan på narkotika. Detta är prioriterade områden i den narkotikahandlingsplan som regeringen presenterade . Det är därmed också prioriterade områden för narkotikasamordnaren som har i uppgift att genomföra handlingsplanen.
frs · GQ12673 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:673 om och ICC har frågat mig vad jag avser att göra för att öka trycket på så att landet fullt ut, utan förbehåll, accepterar villkoren uppsatta i Romstadgan för den (). Den interna väpnade konflikten i har pågått . De fredsförhandlingar som fördes mellan och avbröts . hör till de länder som, både bilateralt och multilateralt, framhållit sitt stöd för initiativ som kan återupprätta en adekvat förhandlingsprocess med syfte att uppnå fred i landet. Det är oerhört allvarligt att alla de tre större illegala väpnade organisationerna, det vill säga FARC-EP och ELN samt de paramilitära grupperna samlade i AUC, har begått och begår grova övergrepp mot civilbefolkningen, i strid mot internationell humanitär rätt. Vad gäller den , fäster den stor vikt vid denna, och var ett av de drivande länderna när Romstadgan antogs. Stadgan trädde i kraft , och har 139 stater undertecknat stadgan, varav 89 stater, däribland samtliga EU-länder, har ratificerat den. svors domstolens första 18 domare in i , och mycket snart kommer domstolen att kunna påbörja sin verksamhet. Detta är givetvis mycket positivt. verkar dock fortfarande för att fler stater ska ansluta sig till Romstadgan för att därigenom göra domstolen till den globala kraft mot straffrihet för de grövsta brotten vi vill att den ska vara. har, i likhet med , använt sig av Romstadgans artikel 124 som tillåter stater att begära ett sjuårigt undantag från domstolens jurisdiktion för krigsförbrytelser som påstås ha förövats av statens egna medborgare eller på dess territorium. Artikeln är en del av den komplicerade kompromiss om stadgan som nåddes vid förhandlingarna i . ogillade artikeln, som dock balanseras av förhållandevis goda lösningar på andra omtvistade frågor. Kompromissen gjorde att stadgan kunde accepteras av en stor majoritet. Det finns således ingen rättslig grund för att agera mot , då landets undantag tillkommit i enlighet med Romstadgan. Undantaget kommer dock i praktiken att bli omöjligt att förnya.
frs · GQ12674 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:674 om elbolagens preliminära räkningar har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att kontinuerligt kontrollera att elnätbolagen inte försenar införandet av den nya reformen om mätaravläsning hos alla elanvändare. Regeringen har låtit utreda om tätare mätaravläsning bör införas och om preliminärdebiteringen av elförbrukningen bör avskaffas. har inkommit med ett förslag. Utredningen bereds inom . Regeringens bedömning kommer att redovisas i den energipolitiska proposition som regeringen avser att överlämna till .
frs · GQ12675 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:675 om spel har frågat mig om jag avser att verka för att polisen får öronmärkta pengar att möta det hon kallar kriminell kringverksamhet kring statliga kasinon. Frågan är ställd mot bakgrund av att det öppnades ett kasino i . Regeringen styr polisen bland annat genom att ställa upp mål och återrapporteringskrav, huvudsakligen i budgetpropositioner, regleringsbrev och en del särskilda uppdrag. De medel som tilldelas öronmärks normalt inte för olika brottstyper, utan fördelas av till polismyndigheterna. Dessa ska i sin tur göra prioriteringar utifrån de lokala problem som finns i respektive län. Regeringens styrning av polisorganisationen har den utgångspunkten att myndigheterna själva har bäst förutsättningar att bestämma verksamhetens utformning för att uppfylla de övergripande mål som regeringen och fastställt. Regeringen kan i enstaka fall ha anledning att fördela särskilda resurser till prioriterade verksamheter inom polisen, men detta riskerar att skapa en icke önskvärd obalans i myndigheternas arbete.
frs · GQ12676 · 2003-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:676 om 3 G-master har frågat mig vilka ytterligare åtgärder jag är beredd att vidta för att etableringen av 3G-nätet ska ske på ett för miljö och hälsa så skonsamt sätt som möjligt. Utbyggnaden av 3G-näten och annan IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet är en viktig del av strävan att förbli en ledande IT-nation. Detta innebär naturligtvis inte att utbyggnaden får ske till priset av en påtagligt försämrad miljö eller folkhälsa. Av framgår att kommunerna vid bygglovsprövningen ska göra en avvägning där såväl kulturmiljöaspekter som miljö- och hälsoaspekter beaktas. Det är oerhört viktigt att allmänheten kan få sina frågor om 3G-utbyggnaden besvarade. Här har kommunerna och de sektorsansvariga myndigheterna en viktig uppgift. Det finns bland annat en broschyr om strålning från mobiltelesystem som , , , , och () tagit fram gemensamt. SSI har inrättat ett internationellt vetenskapligt råd som följer utvecklingen på området för elektromagnetiska fält. SSI håller också på att ta fram en handlingsplan för att ytterligare öka kunskapen om elektromagnetiska fält i samhället. Med bättre och ökad information är det min övertygelse att mycket av den oro som allmänheten känner kan begränsas. Ett intensivt arbete har pågått inom med att utarbeta ett förslag till lag om elektronisk kommunikation. En ny lag kommer att göra det möjligt att tvinga operatörerna till samlokalisering eller gemensamt utnyttjande av , antenner och annan infrastruktur, bland annat när detta är motiverat av folkhälso- eller miljöskäl. En intensifierad informationsinsats från de ansvariga myndigheterna tillsammans med den nya lagens möjligheter kan således bidra till att dämpa oron och till en 3G-etablering som blir så skonsam som möjlig vad gäller såväl exponeringen av elektromagnetiska fält som påverkan på natur- och kulturvärden.
frs · GQ12677 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:677 om vårdnad om barn för pedofildömd har frågat mig vad jag avser att göra för att personer som dömts för sexuella övergrepp mot barn inte får vårdnaden om barn. Bakgrunden till frågan torde vara ett fall som har uppmärksammats i medierna. Modern hade i det aktuella fallet begärt att den gemensamma vårdnaden om sonen skulle lösas upp. Tingsrätten beslutade att den gemensamma vårdnaden om sonen skulle bestå och att sonen skulle bo hos fadern. Domen överklagades i fråga om boendet och modern begärde i första hand ett växelvis boende. Hovrätten avslog överklagandet. Som justitieminister får jag inte kommentera enskilda ärenden. Frågor om vårdnad ska avgöras efter vad som är bäst för barnet. Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska risken för att barnet utsätts för övergrepp eller annars far illa beaktas. Jag förstår fråga så att hon efterfrågar en generell regel som innebär att vissa brott mer eller mindre automatiskt ska diskvalificera en förälder från att ha vårdnaden om sitt barn. Jag är inte beredd att ta initiativ till en sådan lagändring. Risker för barnet måste tas på största allvar. Men även om det säkert i många fall är befogat att inte låta en förälder som gjort sig skyldig till övergrepp ha del i vårdnaden, måste myndigheter och domstolar i varje enskilt fall ta ställning till hur man ska göra i vårdnadsfrågan. Automatiskt verkande regler är enligt min mening inte förenliga med principen om barnets bästa. Därmed är det inte sagt att domstolar och myndigheter inte kan bli bättre på att hantera denna typ av situationer. En parlamentarisk kommitté @ vårdnadskommitté @ har fått i uppdrag att överväga frågor om vårdnad, boende och umgänge. I kommitténs uppdrag ingår att undersöka hur vårdnadsreglerna tillämpas när det har förekommit övergrepp eller misstanke om det. Kommittén ska också undersöka om domstolar och socialnämnder får tillgång till allt det beslutsunderlag som behövs. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GQ12678 · 2003-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:678 om bildkonstnärer har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att inte bildkonstnärerna ska drabbas av Arbetsförmedlingen Kulturs organisationsförändring. menar att Arbetsförmedlingen Kultur inte längre kommer att ta de särskilda hänsyn till konstnärernas yrkesspecifika villkor, som de enligt riksdagsbeslut ska göra. Nyheterna väcker stor oro, framför allt hos bildkonstnärerna, enligt . Organiseringen av arbetsförmedlingens service är enligt förordningen (2001:623) med instruktion för en uppgift för () och jag kan som minister inte ingripa i detta arbete. AMS ska i arbetet med att effektivisera den service arbetsförmedlingen erbjuder till olika konstnärliga yrkesgrupper ta hänsyn både till det arbetsmarknadspolitiska uppdraget, som det formulerats av riksdag och regering, och de påpekanden gjort när det gäller särdragen på kulturarbetsmarknaden. Hänsyn till dessa särdrag har AMS bland annat tagit vid utformningen av AMS föreskrifter (AMSFS 2002:11) om individuella handlingsplaner. AMS har dessutom att beakta det beslut regeringen fattade gällande avgränsningskriterier för arbetsmarknadspolitiska åtgärder på kulturarbetsmarknaden. Regeringens beslut ligger fast och kriterierna utgör en viktig utgångspunkt för den arbetsmarknadspolitiska bedömning, som arbetsförmedlingen alltid ska göra innan en arbetssökande anvisas till ett program. Hos AMS finns en kulturarbetsdelegation, som ska följa utvecklingen på kulturarbetsmarknaden och överväga åtgärder som kan förbättra förhållandena på denna marknad. Jag utgår från att de förändringar som AMS beslutat om när det gäller arbetsförmedlingens organisation och service till konstnärer diskuteras i Kulturarbetsdelegationen, i vilken jag förstått att bildkonstnärerna är representerade. Delegationen är ett viktigt forum för framförande av synpunkter av just det slag tar upp. Även i de regionala samrådsgrupperna, som AMS valt att inrätta med företrädare för bland annat konstnärsorganisationerna, borde goda möjligheter finnas för konstnärsorganisationerna att med föra konstruktiva diskussioner om arbetsförmedlingens service.
frs · GQ12679 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:679 om tillgången till specialistkompetenta reumatologer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga tillgången till specialistkompetenta reumatologer. översyn angående läkarnas specialistutbildning och strukturen för medicinska specialiteter har överlämnats till och är nu ute på remiss till och med . Därigenom får samtliga berörda möjlighet att lämna synpunkter på förslaget. Jag har inte för avsikt att förekomma pågående remissbehandling genom att vidta några åtgärder.
frs · GQ12680 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:680 om bemötande av gravida kvinnor har frågat vilka åtgärder socialministern kommer att vidta för att göra det möjligt för gravida kvinnor att värna om sin hälsa inför förlossningen exempelvis genom att även trötthet i kombination med graviditet kan utgöra skäl för sjukskrivning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För kvinnor som inte kan förvärvsarbeta i slutet av graviditeten på grund av ett fysiskt ansträngande arbete kan havandeskapspenning beviljas om havandeskapet har satt ned hennes förmåga att utföra uppgifterna i sitt arbete med minst en fjärdedel. Vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel kan sjukpenning betalas ut. Detta gäller även för gravida kvinnor. För kvinnor som av andra skäl vill vara hemma från sitt förvärvsarbete i slutet av graviditeten kan föräldrapenning betalas ut före beräknad förlossning. Vi har en mycket flexibel och väl utbyggd föräldraförsäkring som sammantaget med havandeskapspenningen och sjukförsäkringen ger ett omfattande skydd för gravida kvinnor som av olika skäl inte kan förvärvsarbeta i slutet av graviditeten. Avslutningsvis vill jag informera om att ska redovisa en uppföljning om gravida kvinnors sjukskrivningsmönster.
frs · GQ12681 · 2003-03-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:681 om valdeltagande bland arbetssökande har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att främja valdeltagande också bland personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Regeringens demokratisyn utgår från alla människors lika värde och att alla ska ha lika möjligheter att påverka såväl sin vardag som samhällsutvecklingen i stort. Problemet för demokratin är att det finns grupper som står utanför. Det är framför allt tre grupper som regeringen anser behöver prioriteras för att deras delaktighet och inflytande i den svenska demokratin ska öka. Dessa tre grupper är ungdomar, personer med utländsk bakgrund och arbetslösa. Denna prioritering fastslås också i regeringens proposition Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80). Det är inte alltid nödvändigt att särskilja dessa grupper vid genomförande av olika insatser, eftersom medborgare som inte röstar och inte deltar aktivt i den politiska beslutsprocessen ofta tillhör flera grupper . För att främja valdeltagandet och därmed demokratin måste vi i regeringen tillsammans med andra berörda parter, däribland de politiska partierna, ständigt arbeta med att underlätta för medborgarna att delta i det svenska samhällets utveckling både i egenskap av förtroendevalda och privatpersoner. infördes en bestämmelse i kommunallagen (1991:900) som innebär att arbetslösa som innehar ett förtroendeuppdrag har rätt till ersättning för förlorad arbetslöshetsersättning. Det är ännu för tidigt att säga vad denna lagändring har fått, och kommer att få, för effekter. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram förslag på hur bland annat effekterna av denna åtgärd ska kunna mätas. Flera studier visar att frånvaron av aktiva politiker i närområdet bidrar till det alltför låga valdeltagandet, liksom bristen på förebilder i form av förtroendevalda med samma sociala eller etniska bakgrund som väljarna. Detta gäller framför allt i så kallade utsatta bostadsområden där ofta många arbetslösa och personer med utländsk bakgrund bor. Medborgarna som bor i dessa områden kan uppleva att de politiska partierna endast engagerar sig i dem precis före valet för att vinna röster. Därför är det viktigt att de politiska partierna engagerar sig mellan valen. utvärderas regeringens utvecklingsarbete Tid för demokrati. En viktig del i detta projekt har varit att ge stöd till 142 olika demokratiprojekt ute i landet. Flera av dessa projekt har haft arbetslösa som målgrupp. Utvärderingen ska bland annat ge svar på om dessa projekt har lett till ökat valdeltagande. avlämnade årsrapport visar att valdeltagandet har ökat i flera stadsdelar där liknande insatser för demokratiutveckling har genomförts inom ramen för regeringens storstadssatsning. Utvärderingen ska redovisas och därefter kommer jag att ta ställning till hur vi på bästa sätt ska använda oss av erfarenheterna från dessa projekt.