ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111189 · 2003-06-27 00:00:00 — Fråga 2002/03:1189 av () till statsrådet om Butandiol Tusentals liter "narkotika" säljs lagligt i landet. Anledningen är att kemikalier, som till exempel lösningsmedlet Butandiol som används inom teknisk industri, används av framför allt ungdomar för att droga sig med. Butandiol omvandlas i kroppen till GHB, som är klassat som narkotika. För att komma åt problemet med att man drogar sig med Butandiol och andra kemiska medel (till exempel rengöringsmedlet ) så måste dessa kemikalier klassas som hälsofarliga varor eller narkotiska preparat. Så länge preparaten är lagliga kan polisen inte göra något. Butandiolet blandas med vatten och säljs framför allt till ungdomar. Priset är lågt vilket gör att tonåringar har råd att köpa det. Man köper "en kork" från en vilket är ett mycket osäkert mått, eftersom man inte vet vilken koncentration drogen har. En del tonårsflickor behöver inte betala med pengar utan får betala med sexuella tjänster. En låg dos kan ge en "stämningshöjande effekt". Det påverkar det centrala nervsystemet och det leder lätt till ett fysiskt och psykiskt beroende. För stora doser kan leda till döden. Den som försöker sluta med drogen drabbas ofta av depressioner och abstinens. När GHB narkotikaklassades så innebar det att just den kemiska blandningen blev förbjuden, men när uppfinningsrikedomen är stor så hittar de drogberoende genast andra lösningar vilket vi bland annat kan se genom användandet av Butandiol. Min fråga lyder: Är folkhälsoministern beredd att utreda möjligheten att preparatets verkan och inte den kemiska sammansättningen ska ligga till grund för att narkotikaklassa ett preparat?
fr · GQ111190 · 2003-06-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1190 av () till statsrådet om tobaksförsäljning till minderåriga är det alldeles för många unga människor som använder tobak. Vi vet att ungdomar som börjar med tobak tidigt också löper större risk att hamna i ett senare missbruk av både alkohol och narkotika. Förebyggande insatser när det gäller tobak är således inte bara positiva i att de minskar risken för tobaksrelaterade skador och sjukdomar, utan sådana insatser har också mer övergripande positiva hälsoeffekter. Trots att det är förbjudet för personer att köpa tobak är det inte ovanligt att minderåriga får tag på cigaretter eller snus. Majoriteten av de som röker i årskurs 9 säger till exempel att de själva köper cigaretter. Det är för enkelt för unga människor att handla tobak, trots att de som bryter mot förbudet att sälja tobak till personer riskerar påföljd, till exempel i form av böter. Vilka åtgärder avser folkhälso- och socialtjänstministern att vidta för att förbudet mot försäljning av tobak till personer ska fungera mer effektivt?
fr · GQ111191 · 2003-06-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1191 av () till socialminister om ökning av tonårsaborterna gjorde 6503 svenska tonårsflickor abort. Det är en ökning . Det ska jämföras med en total ökning av antalet aborter . I jämförelse med våra nordiska grannar så har vi väsentligt högre siffror. Utvecklingen är oroande och förvånande då det finns god tillgång till säkra preventivmedel. Upplysningen kring säker sex är dessutom ett framträdande tema i våra skolor och på ungdomsmottagningar. Förmodligen finns orsaken bland annat att söka i en oro kring de risker och biverkningar som finns. Valet blir då att i stället välja bort preventivmedel och därmed finns alltför ofta inget skydd. Utvecklingen av tonårsaborterna är en varningsklocka. Orsaken till utvecklingen kan vara varierande och kunskapen kring detta är låg. En forskning kring detta är nödvändig då en "låt gå-attityd" direkt påverkar våra värdegrunder i samhället. Min fråga till socialministern är: Vad avser socialministern att göra för att minska andelen tonårsaborter?
fr · GQ111192 · 2003-06-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1192 av () till försvarsminister om samarbetssvårigheter över nationella vattengränser blev en dansk patrullbåt som förföljde misstänkta cigarettsmugglare nekad av det svenska försvaret att fortsätta jakten in på svenskt vatten. Efter att den danska båten blivit tvingad att vända vid gränsen kunde de misstänkta smugglarna fortsätta sin färd in på svenskt vatten eftersom inte hade några fartyg i närheten. I detta fall låg det naturligtvis i intresse att den danska patrullbåten skulle ha givits tillåtelse att fullfölja sin jakt. Orsaken till att danskarna blev nekade är de regler som föreskriver att utländska örlogsfartyg får gå in på svenskt vatten bara i samband med sjöräddning. I övriga fall måste man försäkra sig om en skriftlig hemställan @ något det inte fanns tid till i detta fall. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att liknande samarbetssvårigheter inte ska komma i vägen vid denna typ av incidenter ?
fr · GQ111193 · 2003-06-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1193 av () till utbildningsminister om bättre finansiering av studietiden Betalningskraven på högskole- och universitetsutbildade har vid kronofogden ökat . Kravet om berör 75000 personer. Ofta är orsaken till betalningsblygseln låg inkomst, stor försörjningsbörda och liknande. Ett annat problem är de som avbryter sina studier eller går en utbildning som inte leder till arbete. behöver en välutbildad befolkning. Det kräver stimulansåtgärder från samhället så att alltfler väljer att studera vidare. En väsentlig del i det valet är finansieringen av studietiden. Nuvarande modell visar sig vara mindre bra då alltfler hamnar i kronofogdens garn och därmed får ännu svårare att klara sin amortering. Risken med en sådan utveckling är att samhället, ofta i den utbildades första arbetsår, minskar förutsättningarna till den kreativitet som samhället förväntar sig av denna välutbildade grupp. En förändrad avvägning mellan bidrag och lånedel i studiefinansieringen kan vara en av vägarna för att skapa mer rimliga förhållanden för de som väljer att studera på högskola/universitet. Min fråga är: Vad avser utbildningsministern att göra för att förbättra förutsättningarna för högskole-/universitetsstuderande så att alltfler stimuleras till fortsatta studier?
fr · GQ111194 · 2003-06-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1194 av () till statsrådet om regionalpolitiken Av rikets nya myndigheter har etablerats i . Detta trots att regeringen säger sig verka för att verksamheter ska utlokaliseras. Förmågan att lyckas i sina ambitioner är också förmågan att visa att man verkligen styr utvecklingen. Regeringen saknar den förmågan . Vid sidan av de statliga verken har även andra statliga verksamheter som utlokaliseras en regionalpolitisk positiv effekt för den bygd där de etableras. Tyvärr kan vi konstatera att även sådan verksamhet styrs till redan gynnade tillväxtorter. Ett exempel på detta är den nya fängelseetableringen i . Regeringen säger sig vara medveten om situationen, trots det sker ingen ändring. Alla bygders rätt till utveckling är bland annat beroende av en aktiv och stabil regionalpolitik. Regeringens förmåga att driva den är därför direkt avgörande för hur bygder utanför tillväxtcentra ges kraft att blomstra. De åtgärder vi sett är nedslående. Den synen stärks av i ärendet. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att på ett aktivt sätt ge alla bygder "rätten" att utvecklas, där utlokalisering av statlig verksamhet utgör en väsentlig del?
fr · GQ111195 · 2003-06-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1195 av () till statsrådet om fysisk aktivitet på recept Fysisk aktivitet är naturligtvis mycket viktigt för folkhälsan och också ett prioriterat område av . Mycket av genomförandet ska ske på lokal nivå, av kommuner, landsting och frivilliga organisationer, med fördel i samverkan. har arbetat med metodutveckling kring fysisk aktivitet på recept (FaR). I har pågått pilotprojekt inom FaR i länen , , och samt företaget i . Utvärdering runt projekten pågår. De resultat som presenterats påvisar vinster med att fysisk aktivitet motverkar ohälsa. Jag anser att arbetsmetoden med fysisk aktivitet på recept är så bra att ytterligare initiativ bör vidtas för att stimulera spridning över landet. Jag vill därför fråga folkhälso- och socialtjänstministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stimulera att fysisk aktivitet på recept sprids ytterligare i ?
fr · GQ111196 · 2003-06-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1196 av () till statsrådet om planer för ett Norrlandsnav var det premiärtur för det nya flygbolag som trafikerar bland annat linjen Gällivare@Stockholm. Efter en mödosam upphandling där regeringen försökt att införa trafikplikt på sträckor där det bedrivs kommersiell trafik är upphandlingen äntligen slutförd och trafiken går @ inte bara som vanligt utan till och med bättre än vanligt! Restiden har kunnat kortas, tidtabellen har utökats och biljettpriserna har en större spännvidd . Kort sagt, resenärer och trafikerande flygbolag verkar vara nöjda. Vi vet alla att en väl fungerande flygtrafik är av största vikt för de norra delarna av . Upphandling av flygtrafiken i dessa delar är en statlig angelägenhet och småflygplatserna måste ges resurser för att kunna möta exempelvis de ökade säkerhetskostnaderna. Det är glädjande att den tillfälliga upphandlingen verkar fungera så väl. kommer signaler om ett så kallat Norrlandsnav där passagerarna från inland "bussas in" med småplan och byter till ett större Stockholmsplan. En sådan lösning innebär stopp för snabba direktflyg från våra inlandsflygplatser. Och, inte förvånande, är de berörda kommunerna mycket tveksamma. Med anledning av ovanstående vill jag fråga stadsrådet vilka åtgärder som har vidtagits i frågan om ett Norrlandsnav för flyget.
fr · GQ111197 · 2003-06-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1197 av () till statsrådet om inriktning på bostadsfinansieringssystem Vid i talade statsrådet och "bostadsministernom behovet av ett långsiktigt bostadsfinansieringssystem. Bostadsministern aviserade vid sitt framträdande i att han skulle ta initiativ till ett långsiktigt bostadsfinansieringssystem. Det är sade statsrådet, efter att ha redogjort för hur den "kraftfulla stimulans" som införts och som motsvarar en momssänkning från för vissa små och medelstora hyresbostäder och studentbostäder men som utgår , "hög tid att fundera över den framtida bostadsfinansieringen". Det framgår emellertid inte någonting om inriktningen av det initiativ till långsiktigt finansieringssystem som ska träda i kraft , händelsevis strax efter riksdagsvalet . Eftersom överblickbarhet och långsiktighet i finansieringen är den kanske viktigaste delen i en framgångsrik bostadspolitik utöver de kommunala planbestämmelserna, anser jag att det vore bra för hela byggbranschen om statsrådet genast ville berätta något om vad det är regeringens "initiativ till ett långsiktigt bostadsfinansieringssystem" innefattar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder som statsrådet avser att vidta för skingra de frågor om ett långsiktigt bostadsfinansieringssystems inriktning som väckts av statsrådets anförande i .
frs · GQ121002 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1002 om barns rätt till smärtlindring vid sjukvårdsbehandling har frågat mig på vilket sätt jag vill verka för att smärtlindring vid hälso- och sjukvårdsbehandling av barn inte ska vara beroende av föräldrars ekonomi och tid. Låt mig först slå fast att de grundläggande principerna för en allmän hälso- och sjukvård innebär att alla medborgare har rätt till god vård på lika villkor och att vården ska ges efter behov, det vill säga inte efter betalningsförmåga. Självklart ska smärtlindring ingå som en naturlig del av all behandling av barn inom hälso- och sjukvården. Man har inom vården insett betydelsen av att förebygga och behandla smärtor hos såväl nyfödda barn och spädbarn som äldre barn och ungdomar. Medvetenhet om behovet av smärtbehandling är naturligtvis speciellt viktig när det gäller små barn, som inte själva kan beskriva sin smärta. Mot bakgrund av barns rätt till adekvat smärtbehandling i olika situationer har utarbetat ett State of the art-dokument: Barn och smärta. Det ger moderna riktlinjer för hur barnsjukvården på bästa sätt kan eliminera eller lindra smärttillstånd hos barn vid olika sjukdomar, undersökningar och operativa ingrepp. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder.
frs · GQ121003 · 2003-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1003 om djurrättsaktivisters vandalism har frågat mig om jag bedömer att straffsatserna för skadegörelse och djurplågeri i samband med attentat från djurrättsaktivister är rimliga. Straffskalan för skadegörelse är böter eller fängelse och för grov skadegörelse fängelse i högst . Straffskalan för djurplågeri är böter eller fängelse i högst . Regeringen beslutade en proposition till om åtgärder mot klotter och annan skadegörelse. I propositionen föreslår regeringen flera skärpningar av det straffrättsliga regelverket i syfte att förebygga och bekämpa skadegörelse. Bland annat föreslås att straffmaximum för skadegörelse av normalgraden höjs från fängelse till fängelse . Dessutom föreslås bland annat att försök till skadegörelse straffbeläggs. Jag har alltså bedömt att det behövs en skärpning av straffskalan för skadegörelsebrottet med hänsyn till brottsutvecklingen . I övrigt anser jag att straffskalorna är tillräckligt vida för att domstolarna ska kunna mäta ut ett straff som är rimligt utifrån omständigheterna i det enskilda fallet.
frs · GQ121004 · 2003-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1004 om organisationslagstiftning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kriminalisera deltagande i och stöd till rasistiska eller andra kriminella organisationer. Frågan om att straffbelägga stöd till eller deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet har diskuterats vid åtskilliga tillfällen under och har även behandlats av (se bland annat bet. 1993/94:JuU13). Senast har frågan utretts av den parlamentariskt sammansatta Kommittén om straffansvar för organiserad brottslighet, m.m. I sitt betänkande, Organiserad brottlighet, hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, m.m. @ straffansvarets räckvidd (SOU 2000:88), presenterar kommittén en modell för kriminalisering av aktivt deltagande i en organisation som har brottslig verksamhet som ett väsentligt inslag i sin verksamhet. En majoritet av kommitténs ledamöter ansåg emellertid att en sådan kriminalisering inte borde införas. Ett av skälen till detta var att den inte kunde förväntas bli något effektivt verktyg för att bekämpa brottlighet som förekommer inom ramen för organisationer. Vid remissbehandlingen av betänkandet instämde flertalet av remissinstanserna i kommitténs bedömning. Regeringen har inte slutgiltigt tagit ställning till den del av betänkandet som avser frågan om en utvidgning av kriminalisering av stöd och deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet. Detta innebär emellertid inte att vi skulle sakna möjlighet att ingripa mot sådana organisationer. innehåller således långtgående regler om straffansvar för medverkan, förberedelse, försök och stämpling till brott. Straffansvaret för stöd till vissa organisationer har dessutom utvidgats genom lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. Regeringen har gjort bedömningen att den nuvarande lagstiftningen uppfyller såväl våra internationella åtaganden som kraven på en effektiv kriminalisering med hänsyn till den brottslighet vi har . Frågan om att införa ett mer långtgående straffansvar för stöd till eller deltagande i vissa organisationer kräver noggranna övervägande, bland annat därför att frågan tangerar den grundlagsskyddade föreningsfriheten. Det är inte aktuellt för regeringen att presentera något nytt ställningstagande i frågan. I stället avser jag att följa utvecklingen i och internationellt och ta de initiativ till förnyade överväganden som kan visa sig nödvändiga.
frs · GQ121005 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1005 om resurskris inom forskningen har en lång tradition av att satsa omfattande resurser på forskning och utveckling (FoU). satsades med skattebetalarnas pengar motsvarande av BNP vilket gör att tillhör den grupp av länder som satsar mest offentliga resurser på FoU. har också ett FoU-intensivt näringsliv. Sammantaget avsattes av BNP på FoU, vilket är mer än vad som sker i något annat land i världen. har regeringen tagit flera initiativ för att stärka svensk forskning. I samband med den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) avsattes ytterligare resurser för forskning. Under perioden 2001@2004 tillförs till forskning och forskarutbildning. Det gör att den offentliga finansieringen av FoU ökar under dessa år. Detta sker dessutom från en med internationella mått mätt redan hög nivå. En stor del av de ytterligare resurser som beslutades med anledning av den forskningspolitiska propositionen tillförs svensk forskning och den offentliga forskningsfinansieringen kommer därmed att stiga ytterligare. position som ett av de länder som avsätter mest offentliga resurser till FoU kommer således att ytterligare stärkas. Dessa nya medel blir viktiga instrument för att stärka kvaliteten i svensk forskning och då framför allt grundforskningen. För att vidareutveckla som forskningsnation ser jag flera områden som särskilt bör uppmärksammas. Vi behöver bli bättre på att kraftsamla inom för kunskapsutvecklingen angelägna områden och skapa starka forskningsmiljöer. Vi måste ge unga forskare bättre förutsättningar att starta en forskarkarriär och utveckla egen forskning. Dessutom bör vi fortsätta att stimulera det vitala entreprenörskap som vuxit fram kring universitet och högskolor. Forskning är ett prioriterat område för regeringen och kommer även i fortsättningen att vara detta. Regeringen arbetar kontinuerligt och målmedvetet för att även ska utmärkas av en hög utbildningsnivå och en framstående forskning.
frs · GQ121006 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1006 om skolforskning har frågat mig vad jag avser att göra för att knyta ekonomiska resurser till mitt engagemang för skolforskning. Jag vill börja med att bemöta påstående att Myndigheten för skolutveckling har fått ett sparbeting. Myndigheten förfogar över ett anslag som ska användas för utveckling av skolväsende och barnomsorg. För att motverka effekterna av att ett tillfälligt resurstillskott till myndigheten upphör, har regeringen beslutat att omfördela medel från innevarande år och 2005. Därigenom kan myndigheten planera och genomföra sin verksamhet mer långsiktigt. Regeringen uttryckte redan i utvecklingsplanen för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188), liksom i budgetpropositionen för , att Myndigheten för skolutveckling inte ska finansiera forskning. Detta är således inte någon nyhet vare sig för eller myndigheten. Enligt regeringens uppfattning ska forskning inom området främst finansieras genom utbildningsvetenskapliga kommitté, som bland annat har till uppgift att främja och stödja forskning av högsta kvalitet som svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Jag förutsätter dock att Myndigheten för skolutveckling, i samverkan med andra aktörer eller i egen regi, löser situationen för de doktorander som berörs. Det är inte rimligt att doktorander som har fått löfte om flerårig finansiering med kort varsel ställs utan denna finansiering. Jag delar helt uppfattning att skolutveckling förutsätter en tillförsel av ny kunskap. Därför har regering och riksdag gjort mycket kraftfulla satsningar på utbildningsvetenskapen. har att fördela inom det utbildningsvetenskapliga området, vilket är en kraftig ökning jämfört . Regeringen har också anslagit för inrättandet av två forskarskolor inom pedagogik och didaktik, som syftar till att öka antalet lärare med doktorsexamen. Jag vill framhålla att det funnits så mycket pengar till utbildningsvetenskaplig forskning som det gör . Myndigheten för skolutveckling, vars uppgift är att stödja utvecklingen i förskola, skola och vuxenutbildning, har en viktig roll i att knyta samman forskning och praktik. Myndigheten ska informera och sprida kunskap inom sitt verksamhetsområde och därvid medverka i att sprida resultat av forskning som genomförs vid universitet och högskolor.
frs · GQ121007 · 2003-06-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:1007 om validering av yrkesutbildningen och 1008 om yrkesutbildningen har frågat mig vad jag avser att göra för att dels se över reglerna om validering av kvalificerad yrkesutbildning (KY), dels för att trygga framtiden för den kvalificerade yrkesutbildningen. I enlighet med beslut med anledning av förslag i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) har bestämmelserna om behörighet till grundläggande högskoleutbildning ändrats. Ändringarna innebär att kraven på grundläggande och särskild behörighet ska anses uppfyllda också av den som genom olika former av utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig grundläggande högskoleutbildning. Varje högskola ska således göra en individuell bedömning av sökandes reella kunskaper. Genom att införa en bestämmelse om validering av reell kompetens i högskoleförordningen har regeringen tydliggjort universitetens och högskolornas ansvar att pröva om sökande som saknar formell behörighet i realiteten har de kunskaper som krävs. När det gäller möjligheten att tillgodoräkna KY för fortsatta studier inom högskolan, regleras detta i högskoleförordningen. En student har rätt att tillgodoräkna sig annan utbildning än högskoleutbildning, om personen i fråga redan har de kunskaper och färdigheter som i huvudsak svarar mot den utbildning i vilka de är avsedda att tillgodoräknas. Den enskilda högskolan prövar om och i vilken utsträckning tillgodoräkning kan ske. Det är angeläget att högskolan eller medverkar redan vid planeringen av en utbildning för att klargöra sådana möjligheter. I förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning har dessa institutioners roll markerats genom att den ansvarige utbildningsanordnaren är skyldig se till att det finns minst en företrädare för universitet eller högskola i utbildningens ledningsgrupp. Den kvalificerade yrkesutbildningen är en betydelsefull del av utbildningsväsendet och det är positivt att utbildningsformen är efterfrågad av näringslivet. KY är ett viktigt instrument för att öka tillgången på kvalificerad arbetskraft. Verksamheten har haft ett årligt anslag som beräknats motsvara ca 12500 årsstudieplatser. När det gäller utvecklingen är det min uppfattning att den kvalificerade yrkesutbildningen ska anpassas för att möta de behov som finns i arbetslivet. En ökning av utrymmet kan ske i den takt som kraven på kvalitet i utbildningarna kan tillgodoses och det statsfinansiella läget medger. har i den utgivna skrivelsen Validering m.m. @ fortsatt utveckling av vuxnas lärande (DS 2003:23) pekat på möjligheten att vissa påbyggnadsutbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen utvecklas och förs över till den kvalificerade yrkesutbildningen . Skrivelsen har skickats ut på remiss. Regeringen avser att återkomma till frågan i budgetpropositionen .