ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11181 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:181 av () till försvarsminister om kränkningar inom Försvarsmakten har presenterat en rapport om rättssäkerheten för värnpliktiga, Värnpliktiga - andra klassens medborgare. I rapporten står att cirka var femte värnpliktig blivit olagligt bestraffad av sina befäl under sin värnpliktstid. Vidare står det att cirka en tredjedel av de värnpliktiga blivit utsatta för nedsättande ord och uttryck, bland annat har de blivit kallade "apor" och "idioter". Detta är enligt mig ett fullkomligt oacceptabelt beteende av de aktuella befälen. Än mer anmärkningsvärt är att många av de uttryck som befälen använt sig av i uppsåt att uttrycka sig kränkande är av sexistisk och rasistisk art. Ord som "neger", "homogay" och "luder" har förekommit, likaså har befäl, i mening att smäda de värnpliktiga, sagt att de har "späda flickkroppar". Fraser av detta slag visar på en skrämmande syn på kvinnor och människor med utländsk härkomst, en människosyn som, enligt mitt förmenande, icke hör hemma inom Försvarsmakten. Det hela är extra upprörande när vi ser att det är just de människor som är satta att vara de värnpliktigas ledare och stöd under sin tjänstgöring, som gör sig skyldiga till de ovanstående kränkningarna. Jag vill fråga försvarsminister : Vad avser ministern att göra för att se till att kränkningar från befäl av värnpliktiga upphör?
fr · GR11182 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:182 av () till försvarsminister om värnpliktigas sjukskrivningar har presenterat en rapport om rättssäkerheten för värnpliktiga, Värnpliktiga - andra klassens medborgare. I rapporten står att läsa att av de värnpliktiga, trots sjukskrivning av sjukvårdspersonal, tvingats till arbete och, eller, tjänstgöring. I rapporten finns exempel på värnpliktiga som tvingats till löpning, marscher och att bära tyngre bördor trots att de enligt sjukintyg borde varit befriade från sådan aktivitet. I andra fall tvingas den sjukskrivne till aktiviteter som knappast har att göra med den utbildning han eller hon har blivit uttagen till, som att sortera papper, putsa fönster, sortera sopor, tvätta bilar åt befäl eller annan så kallad lättare tjänstgöring. Flera officerare gör tydligen själva godtyckliga bedömningar av de värnpliktigas hälsa. Detta trots att officersutbildningen näppeligen omfattar den utbildning i medicin som skulle krävas för detta. Jag vill fråga försvarsminister : Vad avser ministern att göra för att se till att man inom Försvarsmakten respekterar den medicinska bedömningen som läkare och sjuksköterskor gör gällande den värnpliktigas hälsa?
fr · GR11183 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:183 av () till statsrådet om villkoren för allmännyttans hyresförhandlingar SABO-företagens krav på hyreshöjningar för är ovanligt kraftiga, i genomsnitt . Det föranleder en analys om vad som ska ligga till grund för hyressättningen. Alla kostnader i bostadsföretaget bör vara förhandlingsbara. Det gäller drift, underhåll samt kapitalkostnader. Ett överskuggande problem för de hyresförhandlande parterna är att enas om självkostnadsbegreppet. Trots tydliga regler i allmännyttighetslagstiftningen om vilket kapital som får tas ut ur bostadsbolaget, är det vanligt förekommande att ägarna, kommunerna, på olika sätt överskrider sina befogenheter. Kommuner vill eller kräver att bostadsbolagen ska belånas med borgen för att kunna ta ut en borgensavgift på lånat belopp. Koncernbidrag krävs av det moderbolag till vilket bostadsföretaget anslutits och återbetalningen reduceras med den tänkta skatt som bostadsföretaget annars skulle ha betalat. Genom olika transaktioner används aktiekapitalets värde, istället för som lagen säger, det kontant tillskjutna kapitalet som grund för vilken utdelning moderbolaget kräver av bostadsbolaget. Det sistnämnda är en fråga som aktualiserats i till exempel kommun. Sanktionsmöjligheter i den gamla stopplagstiftningen för utförsäljning av bostadsbolag hindrade flera möjligheter till uttag av koncernbidrag. Nuvarande lagstiftning ger inga sådana möjligheter och därför har kraven på koncernbidrag tagit ny fart. Jag vill fråga bostadsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att genomföra för att hyresförhandlingar ska baseras på självkostnadsprincipen och därmed förhindra oskäliga hyror?
fr · GR11184 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:184 av () till jordbruksminister om förutsättningarna för småskaliga slakterier har goda förutsättningar för ekologisk odling och produktion av kravmärkta produkter. Tyvärr minskar avsättningsmöjligheterna för avsättningen av kravmärkt kött, då Swedish meat som står för av slakterierna har planer på ytterligare neddragning av antalet slakterier godkända för kravslakt. Närmaste kravslakteri blir i . Regler och taxor för slakteriverksamhet missgynnar de småskaliga slakterierna. Tillsynsavgiften är tio gånger högre än för stora slakterier, avgiften för klassningen av ett slakteri som småskaligt betraktas som alldeles för hög och reglerna runt mobila slakterier och slaktavfall bör förenklas. Sammantaget behövs det en översyn av regelverket inom jordbrukssektorn för att underlätta lokal produktion och konsumtion. finns det knappt 50 småskaliga slakterier i som står för av den totala slakten. Det finns dock planer på att starta fler, bland annat i min hemkommun , men det finns hinder på vägen för att få igång produktionen. Jag vill fråga : Vad avser ministern att göra för att underlätta tillkomsten av fler småskaliga slakterier och därmed bättre förutsättningar för lokal produktion och konsumtion av livsmedel?
fr · GR11185 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:185 av () till jordbruksminister om hotad salmonellafrihet Ett stort salmonellautbrott har med framgång bekämpats med kostnader på i storleksordningen som följd. hävdar att ett foderföretag vållade detta utbrott och avser att stämma företaget på samtliga kostnader, vilket jordbruksministern ställt sig bakom. Effekten kan bli att staten undandrar sig det ansvar för att täcka kostnaderna i samband med stora salmonellautbrott som zoonoslagen entydigt föreskriver. Industri-, transport- och lantbruksföretag riskerar härigenom att vid oavsiktliga misstag drabbas av zoonoslagens statligt beordrade kostnader. Att försäkra sig mot denna nya risk kan bli svårt att göra och kommer i så fall att väsentligt fördyra till exempel foder. Det kan också leda till konkurser och till en rädsla för att våga producera foder. Konsekvensen av statens nya inställning till kostnaderna vid salmonellautbrott kan därför enligt min uppfattning leda till att näringen ensam inte orkar upprätthålla det konsumentskydd som zoonoslagen innebär. Detta innebär i sin tur att vår unika salmonellafrihet kan komma att hotas. Min fråga till jordbruksministern blir därför: Vad avser jordbruksministern att göra för att staten genom fortsatt delansvar för zoonoslagens kostnader ska säkerställa att unika salmonellafrihet kan vidmakthållas?
fr · GR11186 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:186 av () till justitieminister om missbruket på våra kriminalvårdsanstalter Ett av de allvarligaste ingreppen i den personliga integriteten är när staten berövar någon friheten. Vi är alla ense om att detta ska vara noga lagreglerat. När personen sedan är under statens kontroll, antingen i en kriminalvårdsanstalt eller i någon form av vårdinrättning, är det lika viktigt att personen garanteras rimliga villkor. Ett sådant villkor är att få vistas i en narkotikafri miljö. Vi vet att på våra kriminalvårdanstalter förekommer ett omfattande missbruk av narkotika. Huvuddelen av den narkotika som missbrukas på våra anstalter kommer in via besök och i samband med permissioner. Det har också förekommit att anställda på anstalterna har hjälpt till att smuggla in narkotika. Det har gått så långt att man på vissa anstalter har inrättat narkotikafria avdelningar. Enligt mitt förmenade borde alla anstalter vara narkotikafria. För att åstadkomma detta krävs skärpta regler i samband med besök och permissioner. Det måste också vara möjligt att i större omfattning än vad som sker , testa de intagna så att missbruk upptäcks. När missbruks upptäcks ska också anstaltsledningen ha lagliga möjligheter att stoppa missbruket. Exempelvis bör missbruk omöjliggöra villkorlig frigivning. Min fråga till justitieminister är följande: Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att våra kriminalvårdsanstalter ska bli narkotikafria?
fr · GR11187 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:187 av () till justitieminister om droger på Internet Många har varnat för att alltfler kommer i kontakt med @ och kan köpa @ droger via Internet. En del av dessa droger är ännu inte klassade som narkotika, även om de har samma effekter. Experten lär kalla omfattningen "enorm". Jag skulle därför vilja veta vad justitieministern avser att göra för att @ i till exempel samarbete med polis, skola, tull, sjukvård @ kartlägga och nå de grupper som lockas att testa dessa nya droger?
fr · GR11188 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:188 av () till statsrådet om asylsökande kvinnor Kvinnor som söker asyl på grund av könsförtryck får sällan uppehållstillstånd i . Av 80 granskade asylfall fick tre kvinnor stanna, trots att det infördes en lag för att ta särskild hänsyn till förföljelse på grund av kön. Statsvetaren har studerat 80 fall . Av dem fick tre personer asyl direkt. 30 kvinnor fick senare stanna men inte på sina flyktskäl utan av humanitära skäl. Hon har följt upp lagen och menar att myndigheterna även sällan använder den. Hon ser främst två anledningar till det. Den första är utredningarna av kvinnors flyktskäl som menar är bristfälliga. Den andra är att myndigheterna oftast utgår från mäns politiska aktivism och är blinda för kvinnors protester mot rådande normer, menar hon. Det kan vara en kvinna som vägrar tvångsgifte till exempel och därför riskerar att misshandlas och i värsta fall mördas av sina släktingar och inte kan få skydd av staten. Hon är väldigt politisk och det måste man se. Det har UNHCR, , sagt länge, att politikbegreppet måste vidgas. Man måste se att kvinnors politiska aktivitet kan se annorlunda ut än mäns, säger . Det saknas uppenbarligen kunskap och vilja att se kvinnors asylskäl både på och . Vilka åtgärder tänker migrationsministern vidta för att öka kunskapen på berörda myndigheter om kvinnors flyktskäl och för att lagen som infördes om att ta särskild hänsyn till förföljelse på grund av kön ska tillämpas?
fr · GR11189 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:189 av () till utrikesminister om ett EU öppet för alla demokratiska länder i får vi se tio nya medlemsländer träda in som fullvärdiga medlemmar i . Utvidgningen är av grundläggande betydelse för hela regionens ekonomiska stabilitet, tillväxt och framtida välstånd. All erfarenhet säger att stabila institutioner i kombination med vidgade marknader ger stora ekonomiska vinster. Det innebär att nya affärsmöjligheter öppnas för såväl exportörer som importörer. Ett EU som omfattar i princip hela den europeiska kontinenten skapar en dynamisk marknad. Vi liberaler vill att EU ska vara öppet för alla demokratiska stater i , som delar de mål som är inskrivna i EU:s traktattexter. Det är viktigt att denna princip med sin grund i hålls levande och öppen. Länder som vill träda in i EU måste givetvis uppfylla de grundläggande politiska och ekonomiska kriterier för medlemskap som EU slagit fast. Jag vill därför fråga utrikesministern: Avser ministern att verka för att samtliga de europeiska länder som uppfyller kraven får möjligheter att bli medlemmar i ?
fr · GR11190 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:190 av () till utrikesminister om förslagen om en EU-militär I en debattartikel i går den finska utrikesministern till storms mot de ännu levande förslagen om en EU-militär som finns i EU-konventets förslag till en . Det handlar främst om förslaget att en grupp länder ges rätten att gå en annan väg än de andra och upprätta ett gemensamt militärt försvar. Konstitutionsförslaget innebär att några länder kan satsa mer på EU:s militära krishantering än andra i ett "strukturerat samarbete" och möjligheten för några länder att inom EU:s ram bilda en ren militärallians med gemensamma försvarsförpliktelser gentemot varandra. Debattartikeln som innehåller såväl en hård ton som ironi och bitska kommentarer kan inte ses som en viktig bredsida mot dem inom EU som vill hasta fram ett gemensamt försvar. Det visar på att förhandlingarna gått in i ett nytt och viktigt skede när också det som sägs utanför förhandlingsbordet kommer att spela stor roll för den slutgiltiga konstitutionen. Med anledning av detta vill jag fråga utrikesministern om hon avser att göra gemensam sak med Tuomioja eller på andra sätt stödja hans arbete för att bevara den fulla rätten till neutralitet inom EU, även efter konstitutionens ratificerande.
fr · GR11191 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:191 av () till utrikesminister om stängdes främsta människorättsorganisation, Vjasna, efter ett beslut i . Det är uppenbart att rättsprocessen mot Vjasna är politiskt motiverad. Vjasna har gått i spetsen för de demokratiska krafter som försökt få till stånd en oberoende valövervakning under de senaste årens politiska val i . Man har också varit den vitryska organisation som mest systematiskt sammanställt och spritt information om begångna brott mot de mänskliga rättigheterna i landet. bedriver organisationen ett Sidafinansierat samarbetsprojekt med . Den vitryska regimen har ytterligare ökat pressen mot det civila samhället i . Flera ideella organisationer och oberoende massmedier har stängts i absurda rättsprocesser. Det behövs därför ett tydligt stöd till dessa demokratiska krafter från omvärlden. Genom en skarp protest kan visa att den vitryska regimens förtryck inte tillåts passera obemärkt. Jag vill fråga utrikesminister : Avser utrikesministern att framföra en protest till den vitryska regeringen med anledning av stängningen av flera medie- och människorättsorganisationer, däribland Vjasna?
fr · GR11192 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:192 av () till statsrådet om prövning av lagen om sjuklön I flera kommuner i län pågår ett ambitiöst arbete för att minska sjukfrånvaron, med särskilt fokus på långtidssjukskrivningar. Så har till exempel kommun byggt upp projektet frisknärvaro, som bland annat fokuserar på upprepad korttidsfrånvaro, som ofta är ingången till långtidssjukskrivning. För att få bättre bilder av hur människor drabbas av olika sjukdomar, som leder till korttidsfrånvaro behöver man kunna se vilka sjukdomar människor drabbas av. utgår sjuklön betalad av arbetsgivaren. krävs inget läkarintyg. Enligt 9§ i lagen om sjuklön ska den enskilde lämna en skriftlig försäkran om att han varit sjuk till arbetsgivaren. Däremot behöver inte försäkran innehålla någon närmare uppgift om sjukdomen. Detta innebär att en arbetsgivare, som i samarbete med företagshälsovården vill genomföra förebyggande åtgärder för att minska upprepad korttidsfrånvaro saknar uppgifter om orsakerna till denna. Det skulle vara av stort värde för möjligheterna att driva ett förebyggande arbete att regeringen prövade möjligheterna till en förändring av Sjuklönelagens §9 så att det ankom på den enskilde att ange skäl till sjukfrånvaron. Även om det inte kan göras med den säkerhet, som när läkaren anger en frånvaroorsak på sjukintyget bör uppgifterna ge värdefull kunskap för det förebyggande arbetet på enskilda arbetsplatser. Jag vill därför fråga statsrådet om han är beredd att undersöka behovet av förändring av §9 i Sjuklönelagen.
fr · GR11193 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:193 av () till statsrådet om sjuklöneskyddet för lantbrukare Det har i medierna spekulerats kring huruvida den avser att undanta vissa branscher, däribland lantbruket och fisket, från det nya högkostnadsskyddet för småföretagare som ska träda i kraft . Detta för att blidka , som annars hotar att underkänna hela förslaget. Högkostnadsskyddet för småföretagare bör vara utformat så att det kan omfatta alla småföretagare, även lantbrukare. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att lantbrukare och fiskare diskrimineras, jämfört med andra småföretagare, när det gäller det förslag till högkostnadsskydd som är kopplat till tredje sjuklöneveckan?
fr · GR11194 · 2003-10-31 00:00:00 — Fråga 2003/04:194 av () till statsrådet om ensamkommande barns rättigheter och säkerhet kom 550 ensamma barn till . Många bär på svåra upplevelser av krig och förföljelse och har stora behov av rehabilitering och stöd. Det har slagits larm om att de ensamkommande barnen far illa och att mottagandet visar allvarliga brister. En del barn har vid upprepade tillfällen lämnat förläggningarna utan förklaring, andra har lämnat förläggningarna och aldrig återvänt. Den genomgång som gjort om vad som hänt med de ensamma barn som kom hit visar att 103 av de 550 barn kom avvek. 20 av dem är fortfarande spårlöst försvunna och samtliga berörda myndigheter saknar uppgifter om vad som hänt barnen. Enligt studien finns det i elva fall indikationer på att barnen har förts till för att utnyttjas inom prostitution eller till annan kriminalitet. Ansvaret för de ensamkommande barnen har alltför länge bollats mellan myndigheterna, som skyllt problemen på varandra och härmed äventyrat barnens hälsa och säkerhet. Enligt den rapport som och lämnade skulle staten, genom , sluta avtal med 15@20 kommuner om att ansvara för mottagandet av barnen. har gått sedan förslaget lades fram. Myndigheter, kommuner och frivilligorganisationer har tålmodigt väntat på klartecken från regeringen. Alla barn har rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter och med hänvisning till ovanstående vill jag fråga : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att säkra tillvaron för ensamkommande barn och för att de försvunna barnen ska återfinnas?
fr · GR1146 · 2003-10-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:46 av () till näringsminister om tillväxthinder En arbetsmarknad, ett universitet, två städer. Detta är utgångsläget för samarbetet mellan tvillingstäderna och som tillsammans med elva övriga kommuner i utgör grunden för fjärde storstadsregion. De två städernas samverkan leder till dynamisk tillväxt i regionen. Denna tillväxt sker dock inte av sig själv, förutsättningar finns och är goda men hinder måste undanröjas. hamn är en av landets största hamnar, där det hanterade godsvärdet utgör en betydande del av det samlade varuvärdet av import och export över hamnar. Hamnen har av trafikverken (, , och ) och näringslivet pekats ut som en av fyra betydelsefulla intermodala noder inom den nordiska triangeln. Det är mot denna bakgrund oroande att avser att avveckla tullverksamheten i . har en viktig servicefunktion för handel gentemot utlandet. Dess fysiska närvaro underlättar starkt för företag att bedriva handel med utlandet, med ökat avstånd ökar också krångel och väntetider. Detta kommer menligt att påverka tillväxten i regionen och den utvecklingspotential som finns blir outnyttjad. Min fråga till statsrådet blir därför: Är statsrådet beredd att agera så att ovan beskrivet kontraproduktiva förslag ej genomförs?
fr · GR1147 · 2003-10-01 00:00:00 — Fråga 2003/04:47 av () till justitieminister om åtgärder mot angrepp på minkfarmarna En ny form av terrorism har drabbat . har foderfabriken utsatts för attentat. Brandbomber hade placerats runt om i fabriken. tog man sig in hos minkfarmarna och släppte ut tusentals minkar i det fria. Detta till stor skada både för minkarna och naturen. Ägarna till minkfarmarna utsätts för psykisk terror. De får nu bygga upp järnringar av olika skydd runt sina verksamheter. Ingen person har ännu kunnat bindas till dessa brott trots att () har tagit på sig ansvaret. Det är en organisation som gör sabotage mot djurfarmar, slakterier och djurtransporter över hela landet. Det är en terrorgrupp som själva vill bestämma villkoren utanför demokratins gränser. Det är oacceptabelt att företagare inte ska kunna bedriva sin verksamhet utan risk för attentat. Det är också ytterst farligt för demokratin när militanta grupper tar över makten. Vi måste sätta stopp för denna verksamhet. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern att göra för att sätta stopp för denna terrorverksamhet?
fr · GR1148 · 2003-10-02 00:00:00 — Fråga 2003/04:48 av Skånberg (kd) till justitieminister om Säpos roll mördades i , en politiskt aktiv iransk kurd som fått asyl i . Trots en omfattande polisutredning är mordet fortfarande ouppklarat. I SVT:s presenterades fakta som visar att mordet sannolikt begicks av Reza Taslimi för den iranska statsterrorismen och att sannolikt motarbetat mordutredningen och skyddat den misstänkte mördaren. Det är angeläget att upprätthålla rättssamhället och att misstänkta brottslingar sakförs, utan att misstanke finns att av politiska skäl släpper någon. Trots att inte har något utlämningsavtal med bör man i kontakt med iranska myndigheter undersöka möjligheten att få mannen i fråga utlämnad för att prövas. Eftersom såväl som är anslutna till är det möjligt att begära hjälp av iransk polis för att få uppgifter om mannens vistelseort med mera. Med detta som exempel vill jag fråga justitieministern om han avser att se över reglerna för sekretess i denna typ av fall och få Säpos ansvar genomlyst och i så fall vilka åtgärder han vill vidta för att ompröva sekretessen rent generellt.
fr · GR1149 · 2003-10-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:49 av () till statsminister om efterlevnad av och Köpenhamnskriterierna Trots en del yttre anpassningar av vissa turkiska lagar i förhållande till EU-normer, fortsätter kränkningar av mänskliga rättigheter i . Det turkiska har sänt ett dekret till alla skolor med instruktioner att anordna uppsatstävlingar och konferenser, med tema att förneka folkmordet mot armenier och assyrier-syrianer. Samma tema har genom regeringsbeslut införts i läroböckerna. Ingen etnisk eller religiös kategori elever är undantagen från denna verksamhet. Assyrisk-syrianska och armeniska barn diskrimineras . Dessa elever anklagas för att vara barn till förfäder som varit förrädare 1914@15, trots att det är dessa folkgrupper som föll offer i folkmordet dessa år. Den turkiska människorättsorganisationen har reagerat tydligt mot dekretet och har inlett en protestkampanj. Dekretet, uppsatstävlingarna och konferenserna står i strid med ett stort antal av ingångna konventioner, såsom med flera men givetvis även med Köpenhamnskriterierna. Vilka åtgärder tänker statsministern vidta inom ramen för det europeiska samarbetet för att ställa tydliga och höga krav på att måste leva upp till och Köpenhamnskriterierna och respektera och skydda etniska och religiösa minoriteter?
fr · GR1150 · 2003-10-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:50 av () till tf. utrikesminister om och Västpapua Konflikterna i och Västpapua har trappats upp och MR-läget försämrats. Misstron mellan GAM och den indonesiska militären har kullkastat fredsförhoppningarna i , sedan eldupphöret . Sedan krigsutbrottet har ett stort antal människor dödats och det finns uppgifter om övergrepp mot civila och nedbränningar av skolor. Oavsett vem som ligger bakom övergreppen, borde de ansvariga ställas inför rätta. I Västpapua har den indonesiska militären iscensatt operationer i syfte att stärka sin position och underminera freden i området. Tusentals bybor har tvingats fly från sina hem. Präster och MR-aktivister har gripits och såväl dödsfall som tortyr har förekommit. Mot bakgrund av detta vill jag fråga utrikesministern vilka åtgärder han avser att vidta för att förmå den indonesiska regeringen att arbeta för fred i och Västpapua.