ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12718 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:718 om 94 har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ska /kunna tillträda/ nr 94. konvention (nr 94) om arbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighet är part antogs av Internationella arbetskonferensen och har ratificerats av 59 av 175 medlemsländer. Konventionen anmäldes för i proposition 1950:188, varvid regeringen anslöt sig till den ståndpunkt som uttryckts av Delegationen för det internationella socialpolitiska samarbetet, nämligen att innehållet i konventionen saknade intresse för del emedan däri angivna villkor och bestämmelser i regel reglerades genom kollektivavtal. har frågan om en svensk anslutning till konventionen nr 94 åter aktualiserats, då uppdrog åt en särskild utredare att granska möjligheter att ratificera konventionen. Utredaren redovisade sitt uppdrag och hänvisade därvid bland annat till pågående diskussioner/direktivarbete inom EU. (Av EU:s medlemsländer har , , , , , och, och ratificerat konventionen nr 94 och 1971. sade upp konventionen 1982.) Därefter har den parlamentariskt sammansatta avlämnat delbetänkandet (SOU 1999:139) Effektivare offentlig upphandling för fortsatt välfärd, trygghet och tillväxt och slutbetänkandet (SOU 2001:31) Mera värde för pengarna. I det senare betänkandet ges bland annat förslag till kompletterande och nya riktlinjer för regeringens arbete med upphandlingsfrågor inom EU. lämnade regeringen en proposition om ändringar i lagen om offentlig upphandling (prop. 2001/2002:142). I propositionen behandlas bland annat utrymmet att ta sociala hänsyn vid upphandling i ljuset av EU:s upphandlingsdirektiv. trädde vissa ändringar av lagen om offentlig upphandling i kraft, bland annat har det tydliggjorts att en upphandlande enhet får ställa särskilda kontraktsvillkor. Av förarbetena framgår att ett väsentligt syfte med villkoren kan vara att föreskriva särskilda arbets- och anställningsvillkor för ett arbete som ska utföras. EU-kKommissionen lämnade förslag på två nya direktiv om offentlig upphandling, KOM (2000) 275 och KOM (2001) 276, som avser att ersätta de nu gällande upphandlingsdirektiven. respektive nådde rådet två politiska överenskommelser om nya direktiv och antogs två gemensamma ståndpunkter. överlämnades dessa till för en andra läsning. Förhandlingarna har så här långt bland annat medfört att man i den politiska överenskommelsendirektiven uttryckligen slår fast att en upphandlande myndighet får ställa särskilda krav på hur upphandlingen ska genomföras och att dessa krav bland annat får omfatta sociala hänsyn och miljöhänsyn. konvention nr 94 är viktig. Det är naturligtvis angeläget att arbetstagare som utför arbete under ett offentligt upphandlingskontrakt ges acceptabla arbets- och anställningsvillkor. I avvaktan på utfallet av de pågående förhandlingarna på EU-nivå om nya upphandlingsdirektiv finner jag det dock inte lämpligtser jag dock ingen anledning att vidta några åtgärder i syfte att se över en eventuell ratificering av konventionen.
frs · GQ12719 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:719 om socialförsäkringar och EMU har frågat om jag kommer att verka för att socialförsäkringarna ska utgöra en balanserande faktor i samhällsekonomin efter en eventuell övergång till euro. En central förutsättning för stabilitet i ekonomin är att vi har stabila överskott i de offentliga finanserna. Det gäller såväl utanför valutaunionen som när vi senare eventuellt blir medlemmar. Stabila överskott i de offentliga finanserna är i sin tur en central förutsättning för hållbara socialförsäkringar. De svenska socialförsäkringarna ger ett gott skydd för individen och utgör en trygghetsfaktor vid inkomstbortfall. Därmed utgör socialförsäkringarna en buffert i ekonomin och kommer att göra det även vid ett medlemskap i valutaunionen. Det finns inga skäl att koppla eventuella reformer av socialförsäkringarna till ett medlemskap i valutaunionen. För att säkerställa välfärden på kan det nuvarande överskottsmålet eventuellt behöva höjas, men det behövs i så fall oavsett ett eventuellt medlemskap i valutaunionen.
frs · GQ12720 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:720 om Tåg i Bergslagen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att bibehålla omfattningen av tågtrafik i Bergslagen. Staten bidrar, via Rikstrafiken, med till tågtrafiken i Bergslagen. Statens bidrag till trafiken sker i form av ett stöd till Tåg i Bergslagen. Ett trafikeringsavtal är träffat mellan Tåg i Bergslagen och . Skulle förändringar av detta avtal vara aktuella är det en förhandlingsfråga mellan Tåg i Bergslagen och . Regeringen har ingen möjlighet att påverka innehållet i eller eventuella förändringar av avtalet. Jag förutsätter dock att båda parter lever upp till sina respektive åtaganden i avtalet så länge inget annat överenskommits mellan parterna. Eventuella tvister om avtalet får lösas på sedvanligt sätt i enlighet med vad som anges i avtalet och i tillämplig lagstiftning.
frs · GQ12721 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:721 om gifter i skogsbruket har frågat mig vad jag kommer att göra för att få bukt med snytbaggarna utan att hälsan för skogs- och träarbetare eller ekonomin för skogsägarna försämras. Bakgrunden till frågan är de stora kostnader som skador på återväxter som snytbaggar förväntas orsaka när det vanligaste bekämpningsmedlet, permetrin, inte längre får användas efter 2003. Den konsekvensutredning som låtit genomföra visar att kostnaden för skogsbruket kan bli stora. En ansökan om godkännande av ett preparat med en liknande verksam beståndsdel behandlas av Kemikalieinspektionen. Det är Kemikalieinspektionens uppgift att undersöka preparatets miljö- och hälsorisker innan myndigheten fattar beslut om att godkänna eller inte godkänna ett preparat. Jag delar mening om att det är angeläget för såväl skogsbrukets ekonomi som trä- och skogsarbetarnas hälsa att finna effektiva och bra metoder för att förhindra snytbaggars angrepp på plantor. Forskning på detta område har bedrivits och har intensifierats efter beslutet om att förbjuda permetrin. Storskaliga försök med mekaniska skydd har påbörjats där utvärdering tidigast kan utföras efter två @ tre odlingssäsonger. Försök pågår även med alternativa brukningsmetoder som kan reducera skadeangreppen.
frs · GQ12722 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:722 om Norrbotniabanans jämställdhetseffekter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att Norrbotniabanans jämställdhetseffekter ska uppmärksammas och ges tyngd i prioriteringarna inför framtidsplanen för järnvägen 2004@2015. fick i uppdrag att upprätta en nationell banhållningsplan för perioden 2004@2015. Planen ska redovisas för regeringen . Av uppdraget framgår att ska redovisa vilka effekter de föreslagna åtgärderna har på de transportpolitiska målen, vilket inkluderar delmålet om ett jämställt transportsystem. När det gäller Norrbotniabanan fick ett regeringsuppdrag att utreda förutsättningarna för en ny järnväg på sträckan Umeå@Luleå@Haparanda. Av uppdraget framgår att utbyggnadens effekter på de transportpolitiska målen ska redovisas. Regeringen har således begärt samma typ av effektredovisning för en ny järnväg på sträckan Umeå@Luleå@Haparanda som man har begärt för de investeringar som föreslås i banhållningsplanen. Denna redovisning inkluderar jämställdhetsperspektivet. Det är regeringens uppgift att fastställa den nationella banhållningsplanen. Utgångspunkt för regeringens arbete med fastställelsen är i vilken omfattning de föreslagna åtgärderna bidrar till att de transportpolitiska målen uppfylls. Jämställdhetsmålet kommer därmed att få betydelse för regeringens överväganden inför fastställelsebeslutet. Precis som tar upp i frågan är jämställdhetsmålet i transportpolitiken fortfarande nytt. Det beslutades av . () redovisade ett uppdrag att föreslå etappmål när det gäller det transportpolitiska jämställdhetsmålet. En intern arbetsgrupp inom arbetar just nu med frågan om hur jämställdhetsmålet kan utvecklas ytterligare.
frs · GQ12723 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:723 om kartläggning av orsakerna till aborter har frågat om socialministern ämnar vidta åtgärder så att karläggning sker av orsakerna till varför kvinnor väljer abort. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som jag tidigare framhållit är regeringen oroad över det ökande antalet aborter, i synnerhet bland tonåringar. Det är viktigt att få klarhet i vad ökningen beror på för att kunna effektivisera det förebyggande arbetet. Frågan om en kartläggning av skälen till att kvinnor väljer abort har varit aktuell vid ett flertal tillfällen . Regeringen har gjort bedömningen att ett abortregister med personnummer inte bör upprättas, eftersom ett sådant register skulle kunna uppfattas som integritetskränkande, utan att en kartläggning måste göras med andra metoder. Exempelvis kan kvinnor som ger sitt samtycke djupintervjuas. Regeringen har inte ändrat uppfattning i fråga om ett abortregister. Jag vill emellertid betona behovet av en ökad kunskap om orsakerna till de oönskade graviditeterna och av en mer systematiserad kunskap inom området prevention och uppföljning av verksamma strategier. Exempelvis behövs en fördjupad kunskap om olika målgrupper och deras behov av prevention samt strategier för hur pojkar och män i högre grad kan involveras i det abortförebyggande arbetet.
frs · GQ12724 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:724 om läkarkompetens inom det kommunala äldreboendet har frågat om jag avser att vidta åtgärder så att kommunerna kan teckna avtal direkt med enskilda läkare för att stärka den medicinska kompetensen och därmed stödet för personalen och de äldre inom äldreboenden. Att utveckla kvaliteten i, och omfattningen av, läkares medverkan i särskilda boenden för äldre utgör ett prioriterat område inom ramen för den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården. Enligt det avtal om utvecklingsinsatser som slutits i enlighet med handlingsplanen ska landstingen svara för att de som bor i särskilt boende eller får hemsjukvård utan dröjsmål ska kunna erbjudas medicinsk bedömning eller hembesök av läkare. Vidare framgår att lokala avtal bör träffas mellan landsting och kommun som reglerar läkarinsatsernas omfattning och innehåll, bland annat med avseende på tillgänglighet, uppföljning av behandlingsinsatser och läkemedelsanvändning samt stöd till den kommunalt anställda personalen. genomförde 2002 en kartläggning av läkarkontakten vid särskilda boenden för äldre som också visar att lokala överenskommelser har en betydande omfattning och att ansträngningar gjorts och görs för att etablera en god läkarmedverkan i vården och omsorgen om äldre. Frågan om läkarmedverkan i de särskilda boendena för äldre behandlas i propositionen om samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet (2002/03:20) som lämnades till . I propositionen klargörs bland annat att en möjlighet för kommunerna att anställa läkare skulle ge upphov till en ökad otydlighet i ansvarsfrågan vilket kan leda till att det lokala utvecklingsarbetet beträffande samverkan och samordning mellan huvudmännen blir lidande. Vidare konstateras att de utökade möjligheter till samverkan i gemensam nämnd som föreslås kan skapa förutsättningar för en fördjupad samverkan i denna fråga. Enligt förslag om ändringar i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård skärps också kraven på gemensam vårdplanering vilket skapar förutsättningar för en tätare och bättre kontakt mellan läkare, patienter och personal i de särskilda boendena. Mot denna bakgrund gjordes bedömningen att det inte bör införas en möjlighet för kommunerna att anställa läkare. Med hänsyn till de problem som uppmärksammats klargjordes dock att frågan bör utredas vidare inom ramen för en utvärdering av vården och omsorgen om äldre. Trots den utveckling som skett, och de nya förutsättningar som förslagen i samverkanspropositionen skulle ge, kan jag konstatera att det finns skäl att utreda frågan vidare så att en långsiktig strategi kan utformas. En nationell utvärdering av vård och omsorg för äldre ska genomföras för att ge en tydligare bild av vad som fungerar väl och vilka brister som föreligger. I utvärderingen ska också frågan om kommunernas möjlighet att anställa läkare behandlas.
frs · GQ12726 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:726 om beslutsunderlaget för HBT-personers asylansökningar har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra beslutsunderlaget för och när det gäller att bedöma situationen för homo- och bisexuella samt transpersoner i asylsökandes hemländer. uppger att det beslutsunderlag och har tillgång till när det gäller att bedöma risken för förföljelse på grund av sexuell läggning oftast är bristfälligt. Den rapport som hänvisar till i sin fråga och som upprättades efter ett besök i av företrädare för och , är endast en liten del av myndigheternas beslutsunderlag. Av den information jag har inhämtat om den aktuella utredningsresan framgår att det primära syftet med denna inte var att göra en undersökning av riskerna för förföljelse på grund av sexuell läggning. De uppgifter som inhämtades i detta ämne kan inte ensamma läggas till grund för bedömningar i enskilda fall. och gör alltid en individuell prövning av asylskälen och hotbilden i varje enskilt fall och då måste olika källor vägas samman. Den ovannämnda rapporten innehåller inte heller någon värdering av lämnade uppgifter. Jag har i tidigare svar på riksdagsfrågor hänvisat till att de svenska utlänningsmyndigheterna använder sig av aktuell information från en mängd olika källor såsom UNHCR, olika MR-organisationer och nyhetsrapportörer samt ambassadrapporter och egna utredningsresor. Saknas tillräcklig landinformation i ett enskilt fall har myndigheterna möjlighet att begära in kompletterande underlag. Det kan emellertid ibland vara svårt, om inte omöjligt, att få tag på all önskvärd information, särskilt från slutna länder. Skulle det i ett enskilt fall inte med de till buds stående medlen gå att inhämta vissa relevanta fakta, godtas normalt den asylsökandes påståenden om risk för förföljelse, om dennes berättelse förefaller trovärdig och det inte finns goda skäl att anta det motsatta. Detta är i direkt överensstämmelse med vad som anges i om förfarandet och kriterierna vid fastställande av flyktingars rättsliga ställning. Det finns enligt min mening inte fog för uppfattningen att de svenska utlänningsmyndigheternas beslutsunderlag skulle vara bristfälligt när det gäller situationen för homo- och bisexuella samt transpersoner i asylsökandes hemländer. Sammanfattningsvis har jag därför inte för avsikt att vidta några åtgärder för att förbättra beslutsunderlaget för och i nämnda avseende.
frs · GQ12727 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:727 om andelsbytessystemets skatterättsliga effekt har frågat mig när jag är beredd att återkomma till med förslag till lösning av andelsbytesreglerna. Vid utskottsbehandlingen av regeringens proposition Utvidgning av reglerna om framskjuten beskattning vid vissa andelsbyten 2002/03:15 uttalade skatteutskottet (bet. 2002/03:SkU5) bland annat följande. Fusionsdirektivet (90/434/EEG) som gäller inom EU och som avser utbyte av aktier och andelar är föremål för översyn. Det är en uppgift för regeringen att kontinuerligt medverka i det arbetet. Utskottet förutsätter att regeringen särskilt uppmärksammar de frågor med anknytning till andelsbytessystemet, till exempel om sinsemellan likartade bytesaffärer leder till oacceptabla olikheter vid beskattningen. Det finns också anledning att följa upp om praxis i svenska domstolar tyder på att nuvarande regler leder till icke avsedda effekter eller att det finns tillämpningsproblem som bör föranleda lagändringar. Utskottet förutsätter att regeringen analyserar den rättsutveckling som har skett sedan de nya reglerna antogs och därefter återkommer till med en redovisning av vilka konsekvenser detta bör föranleda för det skatterättsliga andelsbytessystemet. upprepade sina ställningstaganden i samband med behandlingen av motioner avseende skattefrågor med anknytning till företagande från den allmänna motionstiden (bet. 2002/03:SkU8). Regeringen deltar i arbetet inom EU med att göra en översyn av fusionsdirektivet. Regeringen kommer också att följa rättsutvecklingen när det gäller tillämpningen av de nya reglerna om andelsbyten. Det är dock för tidigt att nu ge besked om exakt tidpunkt för när regeringen kan återkomma till med en redovisning i detta avseende.
frs · GQ12728 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:728 om veterinärmedicinskt avfall har frågat miljöministern vad hon avser att vidta för åtgärder så att veterinärmedicinskt avfall kan omhändertas på ett adekvat sätt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Som en bakgrund till frågan anger att inte har meddelat särskilda bestämmelser beträffande omhändertagande av veterinärmedicinskt avfall, trots att Arbetarskyddsstyrelsen i föreskrifter 1989 har angett att närmare bestämmelser om detta ska lämnas av lantbruksstyrelsen (). Det är upp till varje kommun att reglera omhändertagandet av farligt avfall. Genom kommunens försorg ska särskild insamling ske av sådant avfall. Näringsidkare är skyldiga att anmäla till kommunen om verksamheten ger upphov till farligt avfall. Lantbruksstyrelsen gav 1986 ut allmänna råd, som är i kraft, om läkemedelshantering inom veterinärmedicinsk verksamhet. Här finns upplysningar om omhändertagande och hantering av läkemedelsrester och farligt avfall. Bland annat anges att varje veterinär ska ta kontakt med respektive kommun för lokal överenskommelse om destruktion. har meddelat att man planerar att ta fram en handbok i anslutning till utgivna föreskrifter om veterinärs rätt att förskriva och tillhandahålla läkemedel i anslutning till djursjukvård och djurhälsovård. I handboken kommer veterinärer att rekommenderas att ta kontakt med berörd kommun för att utarbeta rutiner så att avfallet tas om hand på rätt sätt. Jag följer med intresse denna fråga men anser inte att det finns anledning att vidta åtgärder utöver de som planeras av .
frs · GQ12729 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:729 om statens roll i att stödja samverkan har frågat mig vad jag ämnar göra för att bristerna beträffande samverkan, integration och utveckling av gemensamt synsätt i tillsynsverksamhet åtgärdas. tillsynsuppdrag utgår från målet att vars och ens behov av vård, omsorg och stöd ska tillgodoses. En grundläggande förutsättning för detta är att berörda huvudmän utvecklar former för samverkan. Den enskilde brukaren måste ges stöd i övergången mellan huvudmän, vårdnivåer och vårdgivare. Det är vidare viktigt att det såväl inom tillsynsmyndigheterna som mellan tillsynsmyndigheterna utvecklas gemensamma förhållningssätt. I regleringsbrev för klargörs bland annat att målet med tillsynen inom politikområdena handikapp-, äldre- och socialtjänstpolitik är att samverkan mellan och länsstyrelserna ska vidareutvecklas. Syftet är att uppnå ökad samordning såväl mellan länsstyrelserna som mellan den regionala och nationella tillsynen inom socialtjänstområdet, ökad samordning vad gäller tillsynen över och hälso- och sjukvården samt minskade brister och missförhållanden i huvudmännens verksamhet. har i regleringsbrevet också fått i uppdrag att i samverkan med och utveckla rutiner för ett sektorsövergripande system för löpande uppföljning av resultaten av samverkan inom rehabiliteringsområdet. Rutinerna ska utformas på ett sådant sätt att de även kan tillämpas för löpande uppföljning av resultaten av en permanent finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Jag har, mot denna bakgrund, inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GQ12730 · 2003-04-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:730,731,732 och 733 om ansvaret för människohandelns offer har frågat vice statsminister , socialminister , justitieminister och mig vilka åtgärder vi är beredda att vidta för att ansvarsfördelningen klargörs när det gäller skyddet av kvinnor som utsatts för människohandel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Människohandel är ett hänsynslöst och cyniskt utnyttjande av utsatta personer. Offer för människohandel har rätt till upprättelse. Förövarna ska bestraffas. Detta kräver att offren har möjlighet att medverka i brottsutredningar. Framför allt handlar det om att skydda dem och deras familjer. I de fall en person som varit utsatt för människohandel söker asyl, så är ansvarig myndighet och sökanden har då rätt till insatser enligt lagen om mottagande av asylsökande med flera (LMA). I syfte att bättre reglera förhållandena för dessa kvinnor gav regeringen den så kallade i uppdrag att utreda hur vi kan ge offren för människohandel rättsligt och annat stöd så att de kan bistå i utredningar. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och en lagrådsremiss förbereds inom . Min ambition är att kunna lägga fram ett lagförslag som gör det möjligt att de kvinnor som utsatts för brott i ska kunna beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att närvara vid brottsutredning och rättegång i och få nödvändigt socialt och psykologiskt stöd.
frs · GQ12731 · 2003-04-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:730,731,732 och 733 om ansvaret för människohandelns offer har frågat vice statsminister , socialminister , justitieminister och mig vilka åtgärder vi är beredda att vidta för att ansvarsfördelningen klargörs när det gäller skyddet av kvinnor som utsatts för människohandel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Människohandel är ett hänsynslöst och cyniskt utnyttjande av utsatta personer. Offer för människohandel har rätt till upprättelse. Förövarna ska bestraffas. Detta kräver att offren har möjlighet att medverka i brottsutredningar. Framför allt handlar det om att skydda dem och deras familjer. I de fall en person som varit utsatt för människohandel söker asyl, så är ansvarig myndighet och sökanden har då rätt till insatser enligt lagen om mottagande av asylsökande med flera (LMA). I syfte att bättre reglera förhållandena för dessa kvinnor gav regeringen den så kallade i uppdrag att utreda hur vi kan ge offren för människohandel rättsligt och annat stöd så att de kan bistå i utredningar. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och en lagrådsremiss förbereds inom . Min ambition är att kunna lägga fram ett lagförslag som gör det möjligt att de kvinnor som utsatts för brott i ska kunna beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att närvara vid brottsutredning och rättegång i och få nödvändigt socialt och psykologiskt stöd.
frs · GQ12732 · 2003-04-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:730,731,732 och 733 om ansvaret för människohandelns offer har frågat vice statsminister , socialminister , justitieminister och mig vilka åtgärder vi är beredda att vidta för att ansvarsfördelningen klargörs när det gäller skyddet av kvinnor som utsatts för människohandel. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Människohandel är ett hänsynslöst och cyniskt utnyttjande av utsatta personer. Offer för människohandel har rätt till upprättelse. Förövarna ska bestraffas. Detta kräver att offren har möjlighet att medverka i brottsutredningar. Framför allt handlar det om att skydda dem och deras familjer. I de fall en person som varit utsatt för människohandel söker asyl, så är ansvarig myndighet och sökanden har då rätt till insatser enligt lagen om mottagande av asylsökande med flera (LMA). I syfte att bättre reglera förhållandena för dessa kvinnor gav regeringen den så kallade i uppdrag att utreda hur vi kan ge offren för människohandel rättsligt och annat stöd så att de kan bistå i utredningar. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och en lagrådsremiss förbereds inom . Min ambition är att kunna lägga fram ett lagförslag som gör det möjligt att de kvinnor som utsatts för brott i ska kunna beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd för att närvara vid brottsutredning och rättegång i och få nödvändigt socialt och psykologiskt stöd.