ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12366 · 2003-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:366 om Hundskolan i har frågat mig vad jag avser göra för att leva upp till löftet om att beställa minhundar från Hundskolan i . Det har vid ett flertal tillfällen betonats att har goda förutsättningar att även inta en framträdande position inom internationell humanitär minröjning. Vi ligger redan långt framme inom området ammunitions- och minröjning med hund. När min företrädare presenterade regeringens samlade syn på minhantering i sade han att inom ramen för FN:s fredsbevarande operationer och andra internationella insatser bör kunna bistå med ammunitions- och minsökhundekipage och att det därför är av stor vikt att åtgärder vidtas så att den nationella kompetensen tas till vara på bästa sätt. Vidare förklarade han att Försvarsmakten är villig att utifrån sitt behov av minhundar medverka till att nå en lösning avseende Hundskolan i . Men han pekade på att försvarets behov måste ingå som en del i en större och mer långsiktig lösning och att det också måste finnas uppgifter för hundskolan utöver dem som Försvarsmakten bör, kan och vill stå för. Försvarsmakten har förhandlat med hundskolan och, efter dess konkurs, med konkursförvaltaren om att anskaffa hundar. Genom anbudsförfarande införskaffades åtta ytsökande hundar från konkursboet. Försvarsmakten tillfördes medel för detta av genom beslut i Tilläggsbudget 2 (prop. 2002/03:1, FiU2002/03:11, rskr. 2002/03:21). , , köpte efter konkursen ut ledarhundsverksamheten ur konkursboet. tog över ledarhundsverksamheten samt vissa andra verksamheter. Verksamheten drivs vidare i . Ett hyreskontrakt har tecknats med , som övertog fastigheten. Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att redovisa vilka delar av Försvarsmaktens hundverksamhet som kan lokaliseras till . Redovisningen skulle belysa personalpolitiska, verksamhetsmässiga och ekonomiska konsekvenser av förslaget. Försvarsmakten framför att en flyttning till av den verksamhet som bedrivs vid lokala enheter utspridda över hela landet och vid Botele i (Försvarsmaktens hundtjänstenhet) får negativa konsekvenser. Därför föreslår Försvarsmakten att en avelsstation kan lokaliseras till . Ärendet bereds i .
frs · GQ12367 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:367 om statliga jobb till har frågat näringsministern vad han avser att göra för att regeringens löfte att 300 statliga jobb ska lokaliseras till , med anledning av strukturomvandlingen inom Försvarsmakten, ska hållas. Arbetet inom regeringen är fördelat så att jag ska svara på frågan. Förre näringsministern svarade på samma fråga från . Han uttalade därvid att regeringen hade uppfyllt den utfästelse, om att ca 300 statliga arbetstillfällen ska lokaliseras till , som aviserats i regeringens skrivelse om utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten (skr. 1999/2000:33). har således ca 250 arbetstillfällen beslutats. Att regeringens utfästelse har uppfyllts innebär inte att alla arbetstillfällen ännu är på plats. Det är nu viktigt att blicka framåt. Utvecklingsprogrammets olika åtgärder har lagt en god grund för fortsatta insatser på regional och lokal nivå. Regeringen kommer också, inom sitt ordinarie arbete, även i fortsättningen att verka för en bättre utveckling och tillväxt i . Som exempel härpå kan jag nämna att regeringen bland annat bereder frågan om lokalisering av hundverksamhet inom Försvarsmakten till .
frs · GQ12368 · 2003-01-08 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:368 om alternativa driftsformer i vården har frågat statsministern om han stöder statsrådet strävan att motverka införande av alternativa driftsformer i hälso- och sjukvården i län. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har vid ett flertal tillfällen uttalat att regeringen välkomnar en ökad mångfald av vårdgivare inom sjukvården. Det är emellertid varje enskilt landsting som har att avgöra i vilken utsträckning sjukvården i länet ska utföras av privata entreprenörer. Landstingen har också möjlighet att inhämta synpunkter från invånare i frågor som rör sjukvårdens organisation genom att anordna rådgivande folkomröstningar eller genomföra opinionsundersökningar. Debatten i län handlar om i vilken mån en folkomröstning ska hållas eller inte. I en sådan debatt är det rimligt att enskilda politiker kan ange sin ståndpunkt. För att de grundläggande demokrati- och jämlikhetsmålen ska kunna upprätthållas som alternativa driftsformer släpps in, är det nödvändigt att det är reglerat under vilka villkor privata entreprenörer får verka inom hälso- och sjukvården. Det finns inte skäl att särskilt reglera driftsformerna i den öppna hälso- och sjukvården. Däremot krävs regler för sjukhusvården. Utredningen om vårdens ägarformer ska presentera förslag på sådan lagstiftning.
frs · GQ12369 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:369 om barnporrbrott har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att barnpornografibrott i högre utsträckning kan beivras. Frågan har ställts mot bakgrund av en dom meddelad av där bland annat innebörden av barnrekvisitet aktualiserats. Som säkert vet får jag som justitieminister inte kommentera enskilda fall. Tingsrättens dom har dessutom överklagats. Jag vill inleda med att understryka att barnpornografi aldrig kan accepteras i vårt samhälle. Av det skälet är i princip all befattning med barnpornografi, även innehav, kriminaliserad. Bekämpningen av denna typ av brottslighet är vidare en högt prioriterad fråga för regeringen och stora satsningar har gjorts både nationellt och internationellt. Enligt stadgandet om sexuellt ofredande i 6kap. 7§ utgör i stort sett varje framställning av pornografi med användande av modeller under brott. I stadgandet om barnpornografibrott i 16kap. 10a§ , som fick sin nuvarande lydelse , avses däremot med barn en person vars pubertetsutveckling inte är fullbordad eller som, när det framgår av bilden och omständigheterna kring den, är . En person som inte har avslutat sin pubertetsutveckling är således enligt bestämmelsen att anse som barn oavsett ålder. Den som utvecklas sent kan därför vara att bedöma som barn även efter . Bestämmelsen omfattar också personer vars pubertetsutveckling har fullbordats men som vid fotograferings- eller inspelningstillfället inte fyllt , om detta framgår av bilden och omständigheterna kring den. Under lagstiftningsarbetet uppmärksammades frågan om en strikt åldersgräns för barnpornografibrott skulle införas. Regeringen fann dock att nackdelarna med en sådan åldersgräns övervägde fördelarna. Som skäl mot en strikt åldersgräns framfördes bland annat svårigheter med att identifiera den avbildade personen och bestämma tidpunkten för bildupptagningen. Pornografiska framställningar upptagna utomlands och av äldre datum skulle då kunna bli svåra att utreda. Vidare skulle sådana utredningar med stor sannolikhet innebära ytterligare kränkningar av barnets integritet. Regeringen valde därför en alternativ lösning i enlighet med nu gällande reglering. gör jag inte några andra överväganden än de som gjordes under lagstiftningsarbetet men självfallet följer jag noga rättsutvecklingen och kommer att verka för att ytterligare åtgärder vidtas om så skulle behövas.
frs · GQ12370 · 2003-01-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:353 om avvisning av omhändertagna barn och 370 om utvisande av omhändertagna barn och har frågat mig vad jag avser att göra för att barnperspektivet och ska beaktas när asylsökande barn tvångsomhändertagits och familjen riskerar att avvisas. Jag har valt att besvara frågorna gemensamt. Den parlamentariska vars uppgift var att göra en översyn av hur svensk lagstiftning och praxis förhöll sig till bestämmelserna i tog upp dessa utomordentligt viktiga frågor som rör utlänningslagens förhållande till lagen om vård av unga (LVU). Kommitténs överväganden och förslag ledde till ändringar i utlänningslagen. Den ordning som gäller är att eller alltid ska inhämta socialnämndens yttrande i de fall där ett barn är omhändertaget enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och där det kan vara aktuellt med en avvisning. yttrande bör i sådana fall tillmätas stor vikt (prop.1996/97:25 s. 268). Enligt utlänningslagen kan ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas om barnet behöver vård enligt LVU även om barnet eller barnets familj saknar asylskäl eller andra skäl för uppehållstillstånd. ansvarar för barnets vård och har kontakt med som i sin tur undersöker om barnet kan få motsvarande vård i hemlandet. har i dessa fall kontakt med bland annat ambassader och frivilligorganisationer i det aktuella landet för att kunna bedöma om vård eller behandling kan ges där. ser jag ingen anledning att ta initiativ till ändringar i regelverket.
frs · GQ12371 · 2003-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:371 om intervjuantagning till högskolan har frågat mig om antagningsreglerna medger intervjuantagning utan högskoleprov. Detta mot bakgrund av att har fått uppgifter om att inte längre kommer att tillämpa intervjuantagning som urvalsgrund till läkarutbildningen. Arbetet med att bygga ut högskolan och minska den sociala snedrekryteringen är centrala delar av regeringens utbildningspolitik. Dessutom delar jag uppfattning om vikten av en mångfald urvalsgrunder som bland annat tillvaratar icke-traditionella kunskaper och erfarenheter vid antagning till grundläggande högskoleutbildning. Enligt nu gällande bestämmelser om urval finns det, utöver urvalsgrunderna betyg och högskoleprov, möjlighet för universitet och högskolor att efter tillstånd av använda sig av andra särskilda prov som urvalsgrund, till exempel antagning efter intervju. medgav att får använda andra särskilda prov som urvalsgrund till en viss andel platser på läkarutbildningen. Beslutet har @ såvitt jag erfarit @ inte ändrats. Med anledning av regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15, bet. 2001/02:UbU4, rskr. 2001/02:98) och i syfte att bredda rekryteringen till högskolan för bland annat sökande med reell kompetens, har det i högskoleförordningen införts en bestämmelse om alternativt urval som ska tillämpas första gången inför antagningen . Bestämmelsen om det alternativa urvalet innebär att universitet och högskolor får bestämma urvalsgrunder som innefattar vissa förkunskaper eller andra sakliga omständigheter @ det vill säga som för utbildningen utgör sakliga omständigheter @ till högst av nybörjarplatserna. Bestämmelsen medger alltså inte någon kvotering utan riktar in sig på förutsättningar för den sökta utbildningen och får inte komma i konflikt med annan lagstiftning, exempelvis lagen om likabehandling av studenter. Inom ramen för det alternativa urvalet får universitet och högskolor också bestämma att bland annat urvalsgrunderna tidigare utbildning, arbetslivserfarenhet och andra särskilda prov, till exempel intervjuer, ska användas. Sammanfattningsvis innebär det ovan sagda att kan använda andra särskilda prov, exempelvis intervjuer, som urvalsinstrument inför antagningen till läkarutbildningen.
frs · GQ12372 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:372 om indirekt barnreklam i SVT har frågat mig, mot bakgrund av introduktionen av () så kallade barnkanal, vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika att SVT ägnar sig åt indirekt reklam riktad till minderåriga. Inledningsvis vill jag påpeka att SVT har rätt att självständigt avgöra innehållet i sändningarna. SVT ska därvid följa gällande lagstiftning samt de sändningstillstånd och anslagsvillkor som regeringen har beslutat om. startade sändningar av den så kallade barnkanalen . Barnkanalen är en av de kanaler som SVT sänder i det digitala marknätet. Den nya kanalen finansieras med TV-avgiftsmedel. SVT har enligt sitt sändningstillstånd för de digitala sändningarna skyldighet att, utöver SVT1 och SVT2, sända ytterligare två programtjänster. Enligt SVT:s sändningstillstånd får SVT inte sända reklam. Förbudet omfattar dock inte sponsringsmeddelanden, reklam för egen programverksamhet eller för programverksamhet från SR och UR, utbildningsmaterial eller andra liknande produkter med direkt anknytning till programmen. Förbudet mot reklam riktad till barn i televisionen återfinns i radio- och TV-lagen. Det innebär i huvudsak att reklam i en TV-sändning inte får syfta till att fånga uppmärksamhet hos barn . Med reklam avses samma sak som i marknadsrätten, bland annat att det föreligger ett avsättningsfrämjande syfte. Det är ett förbud som den värnar. Det är och TV som i efterhand granskar om sända program i SVT överensstämmer med villkoren i sändningstillståndet och bestämmelserna i radio- och TV-lagen. Det nämnda förbudet mot barnreklam övervakas emellertid av .
frs · GQ12373 · 2003-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:373 om jordförvärvslagen har frågat mig om jag avser att verka för ändringar av jordförvärvslagen i enlighet med förslag. Frågan avser huruvida det är möjligt att med jordförvärvslagens regelsystem stoppa så kallade klippare. För att stoppa dessa klippare ska i stället enligt uppfattning reglerna i skogsvårdslagstiftningen användas. menar att erfarenheten visar bland annat att gällande jordförvärvslagstiftning på intet sätt bidrar till ökad bosättning i glesbygden. hänvisar till betänkande Ägande och struktur inom jord och skog (SOU 2001:38). Utredningen föreslår bland annat att de så kallade glesbygdsbestämmelserna tas bort, innebärande att fysiska personer utan krav på förvärvstillstånd fritt kan förvärva lantbruksegendom varsomhelst i landet om tillstånd inte krävs på grund av reglerna om omarrondering. Utredningen har remissbehandlats och av remissvaren framgår att det råder delade uppfattningar bland myndigheter, organisationer, företag och allmänheten om vilka regler som i detta avseende är bäst för glesbygden. Jag har under hand erfarit att det inom pågår ett arbete med att finna förslag till hur man ska komma till rätta med problemet med klippare. Därvid har frågan om ställande av säkerhet för så kallade återväxtåtgärder utretts. Frågan bereds vidare inom och ett förslag bör kunna presenteras . På grund av det anförda och då beredningen av förslag ännu inte avslutats inom , är jag inte beredd att ta ställning till utredningens förslag.
frs · GQ12374 · 2003-01-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:374 om arvs- och gåvoskatten har frågat statsminister vilka åtgärder han avser att vidta beträffande arvs- och gåvoskatten. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. Bakgrunden till fråga är de uttalanden av statsministern beträffande arvs- och gåvoskatten som har refererats i medierna . Enligt dessa uttalanden har statsministern varit positiv till de förslag som har lämnats av i betänkandet Våra Skatter? (SOU 2002:47). föreslår bland annat att arvs- och gåvoskatten för skatteklass I (bland annat makar och bröstarvingar) ska slopas. överlämnade till mig sitt betänkande Egendomsskatter: Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt (SOU 2003:3). Där föreslås att beskattningen av arv till make och sambo ska slopas. fortsätter nu sitt arbete med att se över reglerna om bland annat arvs- och gåvoskatt. Detta arbete kommer säkert även framöver att debatteras och diskuteras i medierna.
frs · GQ12375 · 2003-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:375 om avhuggningsstraffet i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta gentemot den iranska regeringen för att förhindra att avhuggningsstraff förekommer i landet och för att internationella konventioner mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning ska efterlevas i . Jag delar oro för respekten för de mänskliga rättigheterna i . Detta är en fråga vi regelbundet tar upp i våra kontakter med företrädare för , såväl bilateralt som i EU-sammanhang. Vad avser de fall som nämner i sin fråga, har vi har ingen ytterligare information. för allmänna frågor och yttre förbindelser beslutade att inleda en särskild dialog med om mänskliga rättigheter. En sådan dialog ska vara villkorslös och målinriktad med identifierbara kort- och långsiktiga krav för att framsteg ska kunna konstateras. Dialogen ska regelbundet utvärderas och kunna avslutas om EU eller så önskar. Alla frågor om mänskliga rättigheter kommer att kunna diskuteras inom ramen för denna beslutade dialog. Prioriterade av EU är frågor om tortyr, dödsstraff, diskriminering, yttrandefrihet, rättsstatens principer och samarbete med internationella instanser för att övervaka respekt för de mänskliga rättigheterna, till exempel de särskilda rapportörer som finns inom FN-systemet. Ett första möte inom ramen för dialogen ägde rum i . Tyngdpunkten låg på frågor om tortyr och diskriminering. Från deltog representanter för relevanta ministerier såväl som personer från människorättsorganisationer och akademiker. EU-delegationen fick även möjlighet att möta representanter för rättsväsendet samt parlamentsledamöter. Samtalen uppges ha varit öppna och konstruktiva. Diskussionen om förhindrande av tortyr gällde såväl de internationella och nationella juridiska ramverken för att förhindra tortyr som hur de tillämpas. EU uppmanade att underteckna och ratificera konventionen mot tortyr. I föreligger ett lagförslag om förbud mot tortyr, som dock ännu inte behandlats färdigt. EU är berett att bistå i alla ansträngningar att förhindra tortyr. Dialogen kommer att fortsätta. Avslutningsvis vill jag framhålla att det naturligtvis är oroande att nya uppgifter om grymma straff cirkulerar trots den vilja att diskutera dessa frågor som uppvisats av iranska myndigheter. De fall och den typ av bestraffningar som nämner är typiska exempel på frågor som förs fram i dialogen med och i övriga kontakter med landet. Jag kan försäkra om vår fortsatta uppmärksamhet både vad gäller läget för mänskliga rättigheter i och de fall som nämns i frågan till mig.
frs · GQ12376 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:376 om utbyggnad av /22 har frågat mig om jag avser att tillse att tillåtlighetsprövning enligt 17kap. av utbyggnad av , delen Trelleborg@Vellinge, sker av regeringen så att byggstart av denna vägsträckning kan ske enligt plan. Jag vill inledningsvis kort redovisa något om regeringens tillåtlighetsprövning enligt 17kap.miljöbalken. Regeringen tillåtlighetsprövar tillkomsten och lokaliseringen av stora miljöstörande verksamheter enligt regler. Prövningen ska vara allsidig och allmänna samhällsaspekter ska beaktas. Regeringsprövningen syftar bland annat till att ge stora trafikprojekt en från olika utgångspunkter lämplig lokalisering och begränsa ingreppen i miljön. Tillåtlighetsärenden som avser vägar bereds först hos , bland annat med remittering, och överlämnas därefter till regeringen för ställningstagande i tillåtlighetsfrågan. Det tillåtlighetsärende som åsyftar om utbyggnad av väg E6 mellan och överlämnades från till regeringen . Som framgick av statsrådet frågesvar pågår beredning av ärendet inom . Rent allmänt gäller för alla förvaltningsärenden som regeringen avgör att dessa ska handläggas snabbt och rättssäkert. Tidsåtgången beror på ärendets omfattning och svårighetsgrad. Jag vill avslutningsvis erinra om att efter ett regeringsbeslut om tillåtlighet krävs det @ som ett led i den fortsatta processen för att genomföra ett vägprojekt @ att utarbetar en arbetsplan för vägutbyggnaden.
frs · GQ12377 · 2003-01-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:377 om utsänd representant i har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att åter ska ha en utsänd representant på plats i huvudstad . ger humanitärt stöd till . Vi bidrar till försök att främja dialog och demokratisering och var en av de största bidragsgivarna till de förhandlingar som resulterade i ett fredsavtal för . Trots avtalet, och betydande framsteg , förblir säkerhetsläget allvarligt. Det finns dock anledning till försiktig optimism om att de pågående förhandlingarna ska följas av fullt eldupphör med samtliga rebellgrupper. Ambassaden i ansvarar för den breda bevakningen av och dialogen med . Det sker bland annat vid regelbundna besök i , senast , då läget i landet och utvecklingen i fredsprocessen följs upp. Arbetet håller hög kvalitet. Arrangemanget bedöms med givna resurser vara till fyllest och det är inte aktuellt att placera en av regeringen utsänd representant i . Beträffande biståndet ansvarar Sida för genomförandet och för att representationen i fält motsvarar behoven. Biståndet till förmedlas främst genom multilaterala kanaler och följs av ambassaden i genom av Sida utsänd personal. Uppföljningen är god och sker genom besök både från och från Sida i . deltar också i givarsamfundets möten om , senast . Regeringen följer noga utvecklingen i och förutsättningarna att utveckla biståndet vid ett hållbart genombrott i fredsprocessen. Om utvecklingen fortsätter i den positiva riktning som kan skönjas kan behovet av utsänd personal på plats i åter komma att prövas. Sida förutses behandla frågan i det förslag till ny strategi för Storasjöregionen man fått regeringens uppdrag att inkomma med . undersöks också möjligheten att finna en lämplig kandidat som konsul i .
frs · GQ12378 · 2003-01-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:378 om det areella glappet har frågat mig vad jag avser att göra för att komma tillrätta med "det areella glappet", det vill säga frågan om att skyddsvärda skogar riskerar att falla mellan stolarna för att de är för stora för att skyddas som biotopskyddsområden av och för små för att skyddas som naturreservat av . Regeringen har uppmärksammat denna fråga och anser att det behövs en fortsatt analys av hur olika bevarandeverktyg i skogen fungerar och används. Regeringen har därför i regleringsbrevet för gett , i samverkan med , ett särskilt uppdrag. Uppdraget består i att analysera och redovisa i vad mån regelverket eller den praxis som har utvecklats vid tillämpningen av de olika skyddsinstrumenten naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal utgör ett hinder för ett effektivt genomförande av ett långsiktigt skydd av skogsmark. Myndigheterna ska även ta fram förslag till eventuella förändringar som kan behöva beslutas av regeringen eller . Uppdraget ska genomföras i samråd med och länsstyrelserna. Det ska utföras som ett led i genomförandet av delmålet om långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark under miljökvalitetsmålet Levande skogar. ska redovisa uppdraget . Först efter att jag fått redovisning av detta uppdrag är jag beredd att ta ställning till om och i så fall vilka åtgärder som kan behöva vidtas.