ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11385 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:385 av () till statsrådet om rökförbud i serveringsmiljöer fick jag svar av Statsrådet på hur arbetet framöver såg ut för att genomföra och verkställa beslut att införa rökförbud i offentliga serveringsmiljöer. Då hänvisade statsrådet till pågående remissbehandling och hoppades kunna återkomma med en bedömning om hur regeringen ska gå tillväga . växer argumenten sig allt starkare för att införa rökförbud för att säkerställa en god arbetsmiljö för personal på restauranger och caféer. På flera håll har förbud genomförts och där kan man visa på snabba positiva hälsoeffekter. En ny studie visar på att passiv rökning är farligast på jobbet eftersom man då blir exponerad och av fler cigaretter. Ett annat argument är att passiv rökning är ännu farligare för rökare än för ickerökare och det är många bland de restauranganställda som röker. Det finns många aspekter på ett förbud mot rökning i serveringsmiljöer, den viktigaste är dock att det är en arbetsmiljöfråga. Att dagens situation med rökfria områden i restaurangerna inte fungerar för personal, restaurangägare eller gäster står helt klart, i mätningar har höga nikotinhalter uppmätts i de nikotinfria avdelningarna. Därför är det hög tid att beslut om rökfri arbetsmiljö ska gälla även för personal som arbetar på restauranger, caféer och andra serveringsställen. Därför är min fråga till statsrådet: När avser statsrådet att presentera en proposition om rökfria serveringsmiljöer?
fr · GR11386 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:386 av () till statsrådet om situationen för svenska narkotikamissbrukare i Återigen så får vi larmrapporter om hur svenska narkomaner är utelämnade i och får allt sämre behandlingsmöjligheter. De danska myndigheterna vill inte ingripa och de svenska myndigheterna är inte så aktiva längre. fanns två socialarbetare finansierade av . tog sen över verksamheten men 2001 drogs tjänsterna in av ekonomiska skäl. Det borde vara ett nationellt ansvar att ta hand om de många svenska narkotikamissbrukare som söker sig till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förbättra den sociala situationen för svenska narkotikamissbrukare i ?
fr · GR11387 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:387 av () till statsrådet om situationen för HBT-personer i premiärminister besökte och mottogs bland annat av samordningsministern. Syftet med besöket var att stärka banden mellan och . I är manlig homosexualitet förbjuden, medan det råder en viss oklarhet över om lesbiska straffas. Olika företrädare för den namibiska regeringen har gjort uttalanden om att homosexuella ska fängslas. I en hetsig debatt i det namibiska parlamentet gjordes hätska utfall från regeringspartiets företrädare om homosexuella relationer. Det finns många rapporter om att polisen har misshandlat personer som man trott vara homosexuella. Mot den här bakgrunden vill jag fråga statsrådet : På vilket sätt tog , i samband med besöket av den namibiska premiärministern, upp frågan om HBT-personers situation i ?
fr · GR11388 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:388 av () till statsrådet om situationen för HBT-personer i Enligt ett pressmeddelande från har en svensk delegation besökt 9@15 november 2003 för att diskutera ett utökat samarbete mellan och . I pressmeddelandet betecknas besöket som en av de största svenska näringslivsbesöken någonsin i . Respekten för mänskliga rättigheter är bristfällig i , och detta gäller särskilt situationen för HBT-personer. Enligt 214§ i den nigerianska strafflagen kan fängelsestraff upp till utdömas för homosexuella relationer, eller @ som man skriver @ "otukt mot naturen". Homosexuella diskrimineras också på olika andra sätt och det förekommer fysiska övergrepp mot HBT-personer. Som exempel på detta kan nämnas att nyhetsbyrån rapporterade om att Ihuma , , misshandlats till döds av sina skolkamrater vid en högskola i den nordnigerianska staden , eftersom han misstänktes vara homosexuell. Mot bakgrunden av den svåra situationen för HBT-personer i och det svenska besöket vill jag fråga statsrådet på vilket sätt , till den nigerianska regeringen, fört fram önskemål om förbättringar för HBT-personer i landet.
fr · GR11389 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:389 av () till statsrådet om utveckling av ej kommersiellt gångbara läkemedel I ett inslag i SVT berättades om ett forskarlag på som bland annat arbetar med att finna ett botemedel mot den afrikanska sömnsjukan. Den afrikanska sömnsjukan sprids med tsetseflugan och skördar drygt en halv miljon människoliv. Dödligheten i den afrikanska sömnsjukan är . Incitamenten för privata intressenter är mycket svalt då det troligen inte bedöms som en investering som genererar acceptabel vinst. tillhandahåller medel för att stödja ovan nämnda forskning från statens sida. Dock är resurserna otillräckliga. Forskarlaget i kan, med de medel de har , inte fortsätta sitt arbete för att förhindra att drygt en halv miljon människor får sätta livet till. Sida och WHO har deklarerat att de inte har möjlighet att tillskjuta mer pengar till forskningen. Jag vill därför fråga biståndsministern: Vad gör statsrådet för att stödja läkemedelsutveckling för sjukdomar där inga andra intressen kan väntas?
fr · GR11390 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:390 av () till utrikesminister om ICC Enligt flera rapporter pågår det fortfarande en våldsam konflikt i i (DR ). Mycket pekar på att denna konflikt kommer att bli det första fall som , åklagaren vid den nya , , kommer att ta upp. Enligt Ocampo kommer övergrepp såsom etniska massakrer, avrättningar, försvinnanden, tortyr, ritualiserad kannibalism och tvångsrekrytering av barnsoldater i Ituri sannolikt bli de saker som först kommer att prövas i domstolen. Tilläggas kan också att DR självt har ställt sig mycket positivt till att ICC tar sig an fallet. Säkerhet för vittnen, bevismaterial och utredare i konfliktområdet är dock ett stort problem för åklagaren. Ocampo har därför vänt sig till parterna till ICC:s stadga och uppmanar dem att be honom ta upp Ituri som domstolens första fall @ något som också kan ge större legitimitet till en eventuell formell juridisk undersökning. Därmed skulle man kunna undvika en segdragen process där åklagaren måste gå omvägen om förundersökningskammaren innan han börjar sin undersökning. Länder som önskar en stark domstol borde rimligen, förutom att uppmana åklagaren att initiera undersökningen, också bidra med nödvändigt stöd för att skapa den säkerhet som krävs för att en sådan undersökning ska kunna genomföras. linje när det gäller ICC, att stödja domstolen på alla sätt, är mycket glädjande. Min fråga till utrikesministern är därför: Kommer , oberoende av om man får någon uppmaning från åklagaren eller ej, att be ICC:s åklagare ta sig an fallet Ituri i DR ?
fr · GR11391 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:391 av () till utrikesminister om folkmordet i 1932@1933 Svälten i 1932@1933 tillhör de mest mörka och okända sidor i historia. Tragedin kostade mellan fyra och tio miljoner människoliv. Detta hände i ett land som har kallats kornbod. Svälten i förorsakades inte av naturens oförutsägbara katastrofer. Det var ett politiskt folkmord. För att kuva jordbrukarnas motstånd till masskollektiviseringen skydde inte de mest bestialiska metoder. Trots att västerländska journalister rapporterade om svälten följdes det av decenniernas tystnad. Först efter självständighet 1991 väcktes frågan om att förklara svälten 1932@1933 som folkmord. För det ukrainska folket har det varit en fråga om historisk rättvisa. Genom att anta resolutioner om svälten i uttalade 1932@1933 parlamenten i , , och sitt fördömande och solidaritet med det ukrainska folkets lidande. FN:s 58:e generalförsamling fördömde i resolution 356 den totalitära regimens brott mot ukrainska folket och hedrade minnet av flera miljoner offer. efter bröts tystnaden om ett grymt brott mot mänskliga rättigheter men för den breda allmänheten är det fortfarande okänt. Att minnas och hedra brottsoffer är ett sätt att förebygga nya kränkningar av mänskliga rättigheter. har alltid varit ett föregångsland att fördöma och upplysa om brott mot mänskligheten. Statsminister tog 1997 initiativet till informationsinsatsen Levande historia och beslutade om en ny myndighet: Forum för levande historia. Avser utrikesministern att uppmärksamma folkmordet i 1932@1933?
fr · GR11392 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:392 av () till statsrådet om arbetsvillkor för unga barnflickor från Alltfler unga kvinnor från kommer till för att arbeta som barnflickor och lära sig språket. registrerades 300 barnflickor varav de flesta arbetar i . Enligt reglerna ska en barnflicka arbeta högst med en månadslön på och måste delta i en kurs i svenska. Många av dessa unga kvinnor vittnar om att deras arbetsuppgifter varierar stort mellan olika familjer. Arbetsdagen kan ibland vara utan extra betalt. Det finns då varken tid för studier eller privatliv. Eftersom de bor tillsammans med familjen är det inte lätt att hävda sina rättigheter som till exempel rätten till ett privatliv. Avser statsrådet att se över villkoren för unga kvinnor som kommer från andra länder med ambitionen att arbeta som barnflicka men också lära sig svenska språket?
fr · GR11393 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:393 av () till justitieminister om datorrelaterade patent Osäkerheten om vilka regler som gäller för datorrelaterade patent har aldrig varit större. Orsaken är att för beslutade om en rad delvis motsägelsefulla ändringar i kommissionens direktiv om datorrelaterade patent. Ett direktiv som skulle göra villkoren för patent tydligare fick på så sätt den motsatta effekten. Som det nu ser ut riskerar beslut därför att lägga en förlamande hand över de forsknings- och utvecklingsintensiva företag som brukat söka patent på mjukvarurelaterade innovationer. Bland annat begränsas dessa företags drivkraft av att det rådande rättsläget har blivit mer osäkert. Men allvarligast är att direktivet @ om det med ändringar också godtas av ministerrådet @ faktiskt innebär att vissa redan beviljade patent inte kan åberopas i intrångssituationer. Därmed blir patenten verkningslösa. Att skapa klarhet och undanröja osäkerhet borde vara en prioriterad uppgift för alla som månar om tillväxt, sysselsättning, forskning och utveckling inom de datorrelaterade branscherna. För regeringens del handlar det dels om att klargöra hur den avser att agera för att motverka att redan beviljade patent blir verkningslösa, dels klargöra hur den avser att agera om och när direktivet kommer upp på ministerrådets agenda. Min fråga till justitieminister är således: Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder dels för att klargöra rättsläget, dels för att en implementering av direktivet om datorrelaterade patent inte ska få som följd att en del redan beviljade patent blir verkningslösa vid intrångssituationer?
fr · GR11394 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:394 av () till justitieminister om polisens låga uppklaringsprocent beträffande brott En undersökning från , Tilltro till polisen, visar att åtta av tio inte tror att polisen kommer snabbt till platsen om de ringer efter att ha blivit utsatta för brott. Åtta av tio har litet eller inget förtroende för att polisen har resurser och arbetsmetoder för att få fast gärningsmannen för så kallade vardagsbrott. Det finns fog för denna oro. Den svenska polisen uppfyller inte sin fundamentala uppgift att klara upp brott. polisanmäldes drygt 1235000 brott i hela landet @ en ökning jämfört med . Av dessa brott uppklarades (BRÅ). I socialdemokraternas och justitieministerns rådslagsmaterial (), Trygghet mot brott, uttalas "vi vill också ha ett samhälle som tydligt reagerar mot alla typer av brott och där polis och rättsväsende arbetar effektivt", "En lika viktig trygghetsfråga är att samhället klarar uppgiften att medborgarna ska kunna känna trygghet för att deras person och egendom inte utsätts för brott." I rådslagsmaterialet står vidare att läsa: "Oavsett hur mycket brottsligheten har ökat måste ändå människors upplevelse av otrygghet tas på allvar." Vad avser justitieministern att göra för att se till att polisen klarar upp fler brott?
fr · GR11395 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:395 av () till miljöminister om skydd för tätortsnära natur Tätortsnära natur är den naturtyp är som försvinner snabbast. Mest minskar andelen grönytor i tätorter med fler än 10000 invånare. bor av landets befolkning i tätorter. I regeringens skrivelse En samlad naturvårdspolitik listar regeringen områden på frågor som är fortsatt prioriterade att arbete med. naturvård och frågor om tätortsnära natur kommer högt upp på den listan. I skrivelsen konstateras att den tätortsnära naturen måste få ett bättre skydd. Naturvård, friluftsliv och kulturmiljövård har svårt att hävda intressen när trycket blir för starkt från andra motstående intressen såsom exempelvis infrastruktur eller bostadsbyggande. I naturvårdsskrivelsen konstateras att det starka trycket från exploateringsintressen gör att naturvården bör säkerställa de bäst lämpade mark- och vattenområdena för friluftsliv och naturvård och ge dessa ett långsiktigt skydd med stöd av bestämmelserna i 7kap. Trots att engagemanget kring att skydda grönområden ofta är stort hos de invånare som drabbas och trots att protestlistor skrivs och ärenden överklagas och hänvisningar till 7kap. görs väger andra intressen över. Min fråga till miljöminister är: Avser ministern att vidta åtgärder för att stärka skyddet ytterligare för den tätortsnära naturen med anledning av naturvårdsskrivelsen?
fr · GR11396 · 2003-12-03 00:00:00 — Fråga 2003/04:396 av () till kulturminister om film för minoriteter När det nu gällande filmavtalet förhandlades fram fanns ännu ingen lagstiftning om de nationella minoriteterna. I och med erkännandet av de nationella minoriteterna har vi ett nytt åtagande: deras respektive språk och identitet ska skyddas och främjas. Filmen är ett oerhört viktigt och effektivt medium i detta sammanhang. Med hjälp av film kan man dessutom överbrygga gränserna mellan olika språkgrupper. Det visades bland annat av en utredning som kom till på initiativ av kommun och i vars styrgrupp även ingick representanter från flera filmresurscentra och från . Film i Sameland och var en utredning om samisk och tornedalsfinsk filmkultur och en idé om samarbete, vilket dock tyvärr av olika orsaker aldrig kom till stånd. svarade på styrgruppens begäran om medel, att gällande filmavtal inte tar upp minoriteternas behov. Inte heller på Kultur- eller fanns medel att tillgå för den här sortens projekt. Därmed kom det aldrig till stånd ens en dialog om hur projektet hade kunnat anpassas till befintlig regional struktur på filmens område. Jag vill fråga kulturminister : Kommer ministern att tillse att behovet av film på de nationella minoriteternas språk tas upp i det filmavtal som förhandlas fram?
fr · GR11397 · 2003-12-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:397 av () till försvarsminister om debatt om den planerade EU-armén I övriga alliansfria länder inom EU, , och , är debatten om EU:s framtida försvarssamarbete i full fart mot bakgrund av konstitutionsförslaget. De stora EU-länderna , och har klargjort att man önskar ett djupare, fortare och utökat försvarssamarbete. Detta har naturligtvis upprört allmänhet och politiker i ovan nämnda alliansfria länder. Men i är det mycket tyst. I en artikel i säger också försvarsministern att hon inte anser att det behövs någon debatt på försvarsområdet. Detta är ett märkligt ställningstagande mot bakgrund av att det försvarssamarbete de stora länderna vill bygga upp, och som konstitutionsförslaget skissar på, riskerar föra rätt in i en försvarsallians som vi inte önskar vara medlemmar i. Om EU skaffar sig en solidaritetsklausul, gradvis ökande militär kapacitet och en egen militär styrka är det givetvis mycket svårt att hävda att är alliansfritt. Därför förutsätter jag att citatet i inte är att ta som regeringens linje och önskar fråga försvarsministern hur hon avser att verka för att få i gång en bred debatt i om EU:s planerade försvarssamarbete och hur kan behålla sin alliansfrihet.
fr · GR11398 · 2003-12-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:398 av () till kulturminister om uvecklande av lokal och regional TV har försämrat sin mångfald av regionalt producerade TV-program och i stället valt en ännu mer centraliserad produktion. har TV4 lokala nyhetssändningar från 16 olika regioner. Denna decentraliserade lokal-TV är dock hotad av de höga koncessionsavgifter som staten kräver av TV4. Lokal och regional TV är viktigt för mångfalden i nyhetsförmedlingen och för den lokala demokratin. Det är inte acceptabelt att staten ytterligare kväver den lokala och regionala TV-produktionen genom en koncessionsavgift på när exempelvis dagspressen är belagd med 4 procents reklamskatt. Jag hoppas att kulturministern förstår betydelsen av lokal och regional TV och vill arbeta för att utveckla denna och komma med förslag på detta till riksdag. Det är illa nog att SVT centraliserar, tvinga inte TV4 att göra detsamma genom en koncessionsavgift som omöjliggör lokal och regional TV-produktion. Vilka åtgärder är kulturministern beredd att vidtaga för att utveckla och öka utbudet av lokal och regional TV?
fr · GR11399 · 2003-12-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:399 av () till finansminister om dalauppror "Ett nytt dalauppror är under uppsegling." Rubrik i en av tidningarna i . Det handlar om företagarna som ska agera mot, som det heter, "en felaktig samhällsutveckling". Det finns 20000 privata företag i , ca 3000 leds av 40-talister, som närmar sig pensionsåldern. "Om vi har kvar de här beskattningarna i arvsrätten finns det stor risk att många företag tvingas att lägga ned" säger , vd för . "Det är tre områden som är viktiga. Vi måste ha friska medarbetare, och minska sjukfrånvaron, Vi måste ha ändrade skatteregler och vi måste få bort arvs-, gåvo- och förmögenhetsskatten" säger . Jag ser företagarnas situation i , för att ta mitt hemlän, som allvarlig. Med anledning av företagarnas agerande vill jag fråga finansministern om han avser att vidtaga åtgärder för att reducera och ta bort de hot som finns mot företagarna.
fr · GR11400 · 2003-12-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:400 av () till statsrådet om cykeltransport vid tågresa försvinner möjligheten att få sin cykel transporterad, då man själv åker tåg med SJ i . Detta skulle allvarligt begränsa möjligheten för svensk och internationell cykelturism, som är både miljövänlig och hälsobefrämjande. Kvar finns då bara möjligheten att ta med cykeln på flyget, köra egen bil eller hyra cykel. Utländska cykelturister är vana vid att sådana transporter fungerar i de flesta länder och det vore beklagligt om skulle få dåligt rykte som cykelturistland. Min fråga till statsrådet blir: Avser statsrådet att göra något för att möjliggöra för tågresenärer att ta med sig en cykel även fortsättningsvis?
fr · GR11401 · 2003-12-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:401 av () till statsrådet om tågföretagens planer talar alltfler om behovet av tillväxt. Lokala och regionala näringslivets förutsättningar att utvecklas är i fokus vid regional utveckling och tillväxt. För att företag ska kunna växa är det viktigt att det finns tillgång till utbildad arbetskraft, service, tillgång till riskkapital, offentlig service samt fungerande infrastruktur. Det ska vara möjligt att bo i hela vårt land. Den offentliga och privata servicen ska fungera både i glesbygden som i storstadsregionerna. Hur ser då utvecklingen ut inom infrastrukturen? Genom medierna har jag tagit del av tågföretagens planer för bland annat . SJ har planer på att dra in @ utöver de tidigare indragningarna som skett @ två av intercitytågen mellan och på Norra stambanan, i vardera riktningen. SJ vill också försämra avgångstiderna. slutar att köra sina norrlandståg via . Jag vet att liknande åtgärder som försämrar kommunikationerna tyvärr också sker i andra glesbygdskommuner runt om i landet. Att minska tillgången på bra kommunikationer är ett av de största hoten mot regional utveckling. Bra och snabba kommunikationer är kanske den viktigaste frågan som en företagare överväger innan hon eller han etablerar sig på en ny ort. Vilka åtgärder avser ministern att vidta så att även företagen och människorna i södra inland har tillgång till bra och snabba kommunikationer?
fr · GR11402 · 2003-12-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:402 av Per () till statsrådet om tillgänglighet på Postens serviceställen Trots tidigare kritik är fortfarande var fjärde av Postens serviceställen för paketutlämning omöjliga att besöka för dem som använder rullstol, enligt (). gjorde DHR en stickprovsundersökning av serviceställena och fann att vart tredje inte gick att besöka med rullstol då nivåskillnaderna var för stora eller dörrarna för smala. Det innebär, enligt DHR, att det är flera hundra av Postens serviceställen i landet som är omöjliga att ta sig in i för rullstolsbundna. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att göra alla Postens serviceställen tillgängliga för alla?
fr · GR11403 · 2003-12-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:403 av () till finansminister om legitimeringskrav vid adressändring ställs inga krav på legitimation när en begäran om adressändring till folkbokföringen lämnas in via postkontoren eller via de lokala skattekontoren. I praktiken innebär detta att vem som helst kan lämna in en adressändring i någon annans namn så länge det görs på ovan nämnda ställen. Detta har resulterat i att ett antal adressändringar gjorts i syfte att genomföra bedrägerier. Säkerheten är betydligt högre vid adressändringar via Internet eller telefon då det bland annat skickas ut bekräftelsebrev till den som vill ha sin adress ändrad. En mycket stor del av adressändringarna sker också på dessa båda säkrare sätt. Att legitimation inte krävs för adressändringar på postkontor och skattekontor torde vara en kvarleva från då legitimationskravet befarades kunna leda till att adressändringar inte meddelades. är legitimationen i de flesta sammanhang ett naturligt sätt att styrka sin behörighet och hindra obehöriga att utföra ärenden i någon annans namn. Så borde det enligt min mening också vara när det gäller adressändringar. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att förhindra att obehöriga utför adressändringar för andras räkning?
fr · GR11404 · 2003-12-04 00:00:00 — Fråga 2003/04:404 av () till statsrådet om sektorsansvar Det finns ingen anledning att kräva att ska "se till att en enskild väg får väghållning av en entreprenör", svarade statsrådet på min fråga 2003/04:309. Naturligtvis finns situationer där denna fråga endast kan lösas av vägsamfälligheterna själva, eller av entreprenörer anlitade av vägsamfälligheterna. Däremot finns det all anledning att med oro se på hur statsrådet tar på den principiella problematik som många enskilda vägsamfälligheter ställts inför som en konsekvens av att inte tar sitt sektorsansvar på allvar. är den enskilt största upphandlaren av väghållning. Om med sin upphandlingsteknik medvetet eller omedvetet skapar en marknadssituation som innebär att resurser inte kan avdelas för andra delar av vägtransportsystemet @ så som hänt för enskilda vägar i och @ så har skapat ett allvarligt problem. Problemet som då är skapat av den som har sektorsansvar är att vägar inte blir plogade. Skolskjutsar, hemtjänst, utryckningsfordon eller näringslivstransporter kan då inte ta sig fram. Därmed kan man ifrågasätta huruvida agerar som "samlande, stödjande och pådrivare i förhållande till övriga berörda parter". Den uppkomna situationen i och är ett resultat av att upphandlingsteknik gör det ekonomiskt omöjligt för entreprenörer att ta uppdrag från enskilda vägar. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta om det visar sig finnas en konfliktsituation mellan å ena sidan upphandlingstekniker och å andra sidan sektorsansvar?