ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12149 · 2003-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:149 om värnpliktigas rättssäkerhet har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka värnpliktigas rättssäkerhet. Jag vill först och främst instämma i vad anför rörande det nedslående resultat som undersökning Värnpliktiga @ Andra klassens medborgare visar. Det är inte acceptabelt att värnpliktiga utsätts för förödmjukande behandling och olagliga bestraffningar under sin värnpliktstjänstgöring. Vilka typer av disciplinpåföljder som får förekomma regleras i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret m.m. Kollektiva bestraffningar får inte förekomma. Det finns från regeringen ingen acceptans för att anställd personal inom Försvarsmakten använder förödmjukande ord och uttryck i kontakten med värnpliktiga. Sådant beteende kan dessutom vara straffbart som förtal eller förolämpning enligt . Frågor om de värnpliktigas situation finns ständigt med i mina dialoger med Försvarsmakten och jag kan notera att Försvarsmakten själv beskriver sin syn som "nolltolerans" när det gäller kränkande behandling av värnpliktiga. Regeringen har vidtagit, och kommer framgent att vidta, åtgärder för att stärka rättsäkerheten för landets värnpliktiga. Tyvärr finns det försvarsmaktspersonal som inte kan leva upp till de höga krav som ställs på en officer, vars primära uppgift är att försvara landets oberoende och demokratiska system. Det är emellertid ett mindre antal officerare som inte motsvarar kraven, men dessa skadar inte bara de värnpliktiga, utan även de kolleger som håller sig till gällande regler och värderingar. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att den, för att förbättra den enskildes rättssäkerhet vid värnplikt eller civilplikt, har för avsikt att inom Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) inrätta en funktion för information i rättsfrågor för de totalförsvarspliktiga. SPF bör fullgöra uppgiften genom att informera om de rättigheter som de totalförsvarspliktiga har under fullgörande av värnplikt eller civilplikt. De totalförsvarspliktiga ska kunna vända sig direkt till SPF och få upplysning om vilka rättigheter de har och hur dessa kan tas till vara. Informationen om de totalförsvarspliktigas rättigheter bör även kunna riktas till officerare och andra som har utbildningsuppgifter inom totalförsvaret. SPF ska även genom vägledande och rådgivande verksamhet samt genom egna initiativ främja personalvården för totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt. SPF bör exempelvis genom besök vid utbildningsplatser skaffa sig en uppfattning om hur de totalförsvarspliktigas rättigheter tillgodoses under utbildningen och lämna förslag till förbättringar vid eventuella brister. Jag har för avsikt att ge Försvarsmakten i uppdrag att redovisa vilka åtgärder myndigheten vidtar för att få förekomsten av bland annat grå arbetskraft, olagliga bestraffningar och kränkande behandling att upphöra. Detta mål når vi bland annat genom bättre utbildning av officerare och en fortsatt öppen dialog mellan de värnpliktiga och de utbildningsansvariga officerarna.
frs · GR12150 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:150 om muren mellan och och brott mot folkrätten Sermin Özürküt har frågat mig vilka ytterligare initiativ jag avser att vidta, inom exempelvis EU och andra internationella organisationer, inför vad Sermin Özürküt kallar staten "tilltagande arrogans och förakt för folkrätten". Frågan syftar på fortsatta byggande av den så kallade säkerhetsmuren. Den israeliska så kallade säkerhetsmuren byggs delvis på ockuperat palestinskt område, vilket strider mot folkrätten. Byggandet får dessutom allvarliga humanitära konsekvenser för den palestinska befolkningen. Den kan därtill försvåra möjligheten till en framtida tvåstatslösning. delar den djupa oro som uttryckts både inom EU och FN över byggandet av säkerhetsmuren. och EU har därför upprepade gånger uppmanat att stoppa byggandet av muren. Vid Europeiska rådets möte framförde EU:s stats- och regeringschefer öppen kritik mot muren. I den resolution som antogs av , där och övriga EU var medförslagsställare, förklarades byggandet av muren på ockuperad palestinsk mark vara olagligt. kommer, både enskilt och genom EU, att ta upp frågan med israelerna även i fortsättningen. I samband med besök i på hög tjänstemannanivå framfördes denna vår uppfattning. Nästa tillfälle att beröra frågan blir vid med den 17@18 november. EU kommer vid detta möte upprepa kravet att upphör med byggandet av muren på palestinskt område. EU kommer också att påtala vikten av att åtgärder som underlättar en dialog vidtas, för att samarbetet mellan och ska kunna utvecklas i positiv riktning.
frs · GR12151 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:151 om folkhälsan och ökande narkotikasmuggling har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att skydda folkhälsan från följderna av den ökande narkotikasmugglingen i ljuset av kraftiga nedskärningar av verksamheten . Den svenska narkotikapolitiken bygger på att vi ska möta narkotikaproblemet genom att både begränsa utbudet genom olika typer av kontrollinsatser och att begränsa efterfrågan av narkotika genom olika efterfrågebegränsande åtgärder. Detta är också något som klart framgår av den narkotikahandlingsplan som regeringen överlämnade till . För att genomföra handlingsplanens intentioner genomför den nationelle narkotikasamordnaren nu en rad olika aktiviteter inom alla de områden som är prioriterade i handlingsplanen. Här vill jag hänvisa till den rapport som presenterade och som mer i detalj beskriver detta arbete. När det gäller minskningen av personal inom så rör detta i huvudsak personal som sysslar med klareringsverksamhet och administration. Denna minskning beror i första hand på att EU får tio nya medlemmar som inte längre kommer att omfattas av någon tullhantering. Det är dock viktigt att omställning inte går ut över den brottsbekämpande verksamheten. Syftet med den föreslagna förändringen är bland annat att skapa en ny brottsbekämpningsprocess genom att integrera gränsskyddet, analysarbetet och brottsutredningarna inom . Jag vill också nämna att regeringen kommer att tillsätta en utredning för att se över befogenheter vid EU:s inre gräns.
frs · GR12152 · 2003-11-06 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:152 om uppgörelsen kring försvarets neddragning har frågat finansministern om och när han ämnar ta fram de "försvunna" och återstående pengarna för satsningen på sjukvården. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. I anslutning till omställningen av försvaret aviserades ett tillskott till vården på sammanlagt under 2002@2004. Till detta kan läggas ytterligare avseende 2001. Totalt uppgår det ackumulerade beloppet för perioden 2001@2004 till , varav huvuddelen tillförs kommuner och landsting via det generella statsbidraget. Tillskotten till det generella statsbidraget fördelas enligt följande: , , och . Nivån på det generella statsbidraget har 2004 därmed höjts med och det ackumulerade tillskottet för 2001@2004 uppgår till , vartill kommer som avsatts för uppföljningsinsatser med mera. Några pengar har således inte "försvunnit".
frs · GR12153 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:153 om jämställdhet och härskartekniker () har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att regeringens ledamöter ska agera som förebilder på jämställdhetsområdet och inte använda sig av härskartekniker. Det råder en maktordning mellan kvinnor och män i vårt samhälle, där män som grupp är överordnade kvinnor som grupp. Denna maktordning uttrycks såväl på det samhälleliga som på det personliga planet. Forskaren har bidragit till vår förståelse av hur denna maktordning uttrycks i konkreta situationer när hon utvecklade sina tankar om härskartekniker. Att bryta maktordningen mellan könen och åstadkomma jämställdhet är en enorm utmaning. Det handlar om att skapa förändringar på alla samhällsområden och det handlar om att ifrågasätta våra egna attityder och föreställningar om kön. Här har alla ett ansvar att reflektera över sina egna värderingar och förhållningssätt när det gäller hur vi bemöter och behandlar kvinnor och män. Att tala om attityder är viktigt, men det är också viktigt att åstadkomma konkreta förändringar i människors vardag. Att driva jämställdhetspolitiken framåt, på alla samhällsområden, är centralt för att åstadkomma förändring i attityder. Samtliga statsråd i regeringen har ansvar för jämställdhet inom sina politikområden och de har deltagit i utbildningen i jämställdhet, vilket har varit ett bra tillfälle att reflektera över den utveckling vi har haft i och diskutera hur vi ska driva förändringen mot ett jämställt samhälle vidare. Den skrivelse om jämställdhetspolitiken som regeringen lämnade till är ett exempel på hur regeringen strävar mot jämställdhet inom alla delar av sin politik. Jag välkomnar debatten om vilka attityder som präglar vårt samhälle när det gäller jämställdhet och om de företeelser som bidrar till att upprätthålla ojämställdheten mellan kvinnor och män. Det kan också finnas anledning att diskutera hur det politiska samtalet gestaltar sig och vilket intryck den ibland hårda politiska retorik politiker emellan ger. Ett viktigt led i förändringen av attityder och förhållningssätt är att öka kvinnors närvaro på arenor som traditionellt har dominerats av män. Den höga kvinnorepresentationen i den svenska politiken och en regering med lika många kvinnor som män anser jag vara fantastiska framsteg, inte minst sett i ett internationellt perspektiv.
frs · GR12154 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:154 om pälsdjursfarmningens avskaffande har frågat mig om jag avser att verka för en proposition angående pälsdjursfarmning . Som riktigt påpekar, är frågan en del av den så kallade 121-punktsuppgörelsen. Jag har i ett svar till och redogjort för betänkandet Djurens välfärd och pälsdjursnäringen (SOU 2003:86). Betänkandet remitteras fram till . Detta är en vital och omistlig del av den demokratiska processen. Frågan kommer givetvis att beredas i utan onödigt dröjsmål.
frs · GR12155 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:155 om framtiden för det svenska ålfisket har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att trygga framtiden för det svenska ålfisket. Som jag angav i ett tidigare svar har påbörjat arbetet med en nationell åtgärdsplan för ål, vilken kommer att omfatta både fiskeregleringar, utsättningsstrategier och åtgärder för att minska dödligheten i vattenkraftverkens turbiner. har ännu inte avslutat detta arbete. Vidare har kommissionen presenterat ett meddelande angående en handlingsplan för förvaltning av europeisk ål. Meddelandet är nu föremål för en bred remissomgång. Ett antal åtgärder som syftar till att trygga ålens framtid är sålunda redan under beredning.
frs · GR12156 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:156 om Postens verksamhet på den internationella marknaden har frågat vad statsrådet tänker göra för att i första hand ska se över och ordna upp verksamheten i innan bolaget bedriver verksamhet utomlands. Ansvaret inom regeringen är fördelat så att det är jag som har det övergripande ansvaret för de statliga ägarfrågorna. Frågan är ställd bland annat mot bakgrund av att ett av ägt dotterbolag, Direct Link, tecknat ett samarbetsavtal med MBE (Mail Box Etc.) om brevförmedling av internationell post från till . Direkt Link har till uppgift att fånga upp internationella brevflöden utomlands för utdelning i och att styra dessa flöden genom . För mig är det viktigt att Posten koncentrerar sig på sin kärnverksamhet: att tillhandahålla en post- och kassaservice av hög kvalitet som fungerar i hela landet. Postens huvudmarknad är . är det ett faktum att svensk ekonomi är starkt internationaliserad. Det betyder att många svenska företag har stora varu- och informationsflöden över vårt lands gränser. bedriver en viss internationell verksamhet bedömer jag därför som naturlig. Jag vill också framhålla vikten av att Posten agerar med sikte . Det innebär att bolaget anpassar sina tjänster till förändringar i omvärlden och till förändringar i kundernas efterfrågan, samt att bolaget driver verksamheten med kostnadseffektivitet och uthållig lönsamhet. och dess styrelse arbetar på ett bra sätt och i linje med det jag ovan beskrivit. Jag ser därför inget skäl att vidta några åtgärder, men följer bolagets utveckling mycket noga.
frs · GR12157 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:157 om den svenska skogens framtid har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa den svenska skogens framtid. Jag är den förste att understryka skogens och skogsnäringens stora betydelse för . Skogsråvaran är en viktig grund för att näringen har utvecklats så framgångsrikt. Våra ambitioner under det senaste seklet har gjort att det totala virkesförrådet nästan fördubblats, och ökningstakten är fortsatt hög. När det gäller kvaliteten på virket som ska skördas så avgörs det av vilka investeringar som skogsägaren gör för återväxt och skogsvård. Inte minst viktigt är röjning för att främja tillväxten hos de värdefullare träden. Här har ambitionsnivån varit vikande, men behovet av röjning är både ett problem och en möjlighet till många arbetstillfällen och företagande. Skogsägarna har ett ansvar och en frihet att själva bestämma hur man effektivast sköter skogen. Skogsnäringen har startat ett antal aktiviteter som ska ge resultat. har utifrån sitt uppdrag och den fastställda budgeten också ansvar för att öka medvetenheten hos skogsägarna om de fördelar som aktiv skogsvård har ur produktions- och miljöperspektiv.
frs · GR12159 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:159 om finansiering av cancerforskning har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att inte insamlade medel till cancerforskning i så stor utsträckning ska gå till så kallade overheadkostnader. Medicinsk forskning, som är det vetenskapsområde som får mest statliga resurser, förfogade 2001 av de svenska universitetens och högskolornas forskningsresurser. Sammantaget ges genom direkta statsanslag och genom bidrag från forskningsråd och forskningsstiftelser till medicinsk forskning. Det går inte att urskilja storleken på stödet till enskilda områden eftersom en bred medicinsk forskning behövs för förståelsen av en enskild sjukdom. Även Cancerfonden och andra externa finansiärer gör stora insatser för den medicinska forskningen. Men varken statliga eller privata externa finansiärer täcker fullt ut kostnaderna för den forskning som de finansierar. har endast de externa offentliga finansiärerna som forskningsråd och forskningsstiftelser givit universiteten och högskolorna ersättning för de indirekta kostnaderna som forskningen medför. Men även dessa har endast givit ersättning för en del av de övergripande kostnaderna för lokaler och administration. Detta har regering och riksdag velat ändra på och då inkludera alla externa finansiärer för att lärosätenas egna forskningsmedel inte ska urholkas genom att universitetens och högskolornas egna medel går åt till att täcka de indirekta kostnaderna för den externt finansierade forskningen. Endast om de externa forskningsfinansiärerna bär sina egna kostnader är det möjligt för universiteten och högskolorna att genomföra egna prioriteringar inom de direkta statsanslagen. I den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) föreslog regeringen att en lägsta nivå för påslag på indirekta kostnader utan projektlokalkostnader bör vara . instämde med regeringen och påpekade att principen om full kostnadstäckning är nödvändig för att inte universitetens och högskolornas egna resurser ska urholkas och att inga andra forskningsfinansiärer ska undantas från kravet på full kostnadstäckning än EU-finansiärer och andra överstatliga organ där godkänt avtal med sådana undantag. beslutade i enlighet med utskottets förslag. vill, i likhet med de propåer jag tidigare fått från Cancerfonden, att Cancerfonden ges en särställning jämfört med övriga externa forskningsfinansiärer. Jag delar uppfattningen att Cancerfonden gör en mycket värdefull insats, men jag anser , i likhet med , att det är viktigt att samma regler för omkostnadspålägg gäller för både privata och statliga forskningsfinansiärer.
frs · GR12160 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:160 om medicinsk forskning har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att läkare och läkarstuderande inspireras till medicinsk forskning samt får tillgång till större delar av anslagen till medicinsk forskning. Medicinsk forskning innefattar såväl pre-klinisk som klinisk forskning. Den pre-kliniska forskningen, som utförs inom både de medicinska och naturvetenskapliga vetenskapsområdena, har en viktig roll för att öka kunskapen om cellulära och genetiska processer där orsaken till många sjukdomar kan sökas. Denna kunskap är viktig för all vidare medicinsk och patientnära forskning. Inom den kliniska forskningen har verksamheten breddats genom att även till exempel sjuksköterskor, sjukgymnaster och arbetsterapeuter har börjat bedriva forskning. Detta har tillfört forskningen nya perspektiv och därigenom bidragit till att utveckla den patientnära forskningen. Forskarexaminationen inom medicin har ökat kraftigt . erhöll drygt 400 personer forskarexamina inom det medicinska vetenskapsområdet. Antalet hade stigit till över 800. fanns fler än 900 aktiva doktorander med läkartjänst eller motsvarande på undervisningssjukhus eller liknande. Inom medicin arbetar förhållandevis få av de forskarutbildade kvar inom högskolan. 1998 var av de forskarutbildade inom det medicinska området verksamma inom högskolan, medan arbetade inom vårdsektorn. Detta beror på att forskarutbildning, till skillnad från i flera andra samhällssektorer i , är meriterande för högre tjänster inom hälso- och sjukvården. Denna forskningsanknytning är mycket viktig genom att den bidrar till att nya vetenskapliga rön och medicinska tekniker snabbt kan omsättas i praktisk sjukvård. Därför är det också angeläget att samverkan mellan klinisk och pre-klinisk forskning kan behållas och utvecklas ännu mer framöver. Ett nytt avtal om läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning har slutits mellan staten och sex landsting. Genom detta avtal avsätter staten och ytterligare för att fördjupa statens och landstingens samarbete inom utbildning och forskning i syfte att förbättra vården genom kontinuerlig kunskaps- och kompetensutveckling. Statens ersättning till landstingen underlättar för läkare att genomföra sin forskning. visar utvecklingen att även forskare med annan utbildningsbakgrund än läkarens kan bidra till kunskapsutvecklingen inom det medicinska området. Därför är det angeläget att uppmuntra inte bara läkare utan också andra yrkesgrupper verksamma inom hälso- och sjukvården att bedriva forskning.
frs · GR12161 · 2003-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:161 om transpersoners situation i samhället har frågat statsrådet vad han avser att göra för att det ska genomföras en samlad översyn av den generella kunskapen om transpersoners situation i samhället. Frågan har överlämnats till mig. Som konstaterar är kunskapen om transpersoners situation i samhället bristfällig. Denna brist på kunskap märks inte sällan i den bild av transpersoner som ges i olika sammanhang. Bilden är ofta generaliserande och fylld av stereotyper och negativt värdeladdade beskrivningar. Det kan inte uteslutas att denna bild även haft betydelse för kränkningar av individers rätt till respekt och lika behandling i samhällslivet oavsett könsidentitet och dylikt. Att genomföra en generell översyn om transpersoners situation i samhället är förknippat med flera problem. Ett sådant är att transpersoner, dessbättre, inte registreras som sådana. Ett annat är att transpersoner inte är en homogen grupp. Det är därför viktigt i sammanhanget att klargöra i vilket syfte en översyn bör göras och vilka frågor man vill ha svar på. Den översyn som efterfrågar har, såvitt jag förstår, sin grund i att regeringen inte har inkluderat transpersoner i den lagstiftning eller de uppdrag till myndigheter som syftar till att motverka kränkningar i olika former. Arbetet mot kränkningar av transpersoner ska kunna bedrivas även utan en sådan generell översyn. Alla ska ha lika möjligheter att mötas och bedömas utifrån sina egna individuella egenskaper och förutsättningar. Frågan aktualiserar därför det generella skyddet mot diskriminering för transpersoner. Här pågår redan ett arbete i som har till uppgift att kartlägga och analysera behovet av och formerna för en reglering av ett förbud mot diskriminering av alla transpersoner. Kommittén ska också överväga om någon myndighet ska ha till uppgift att särskilt ta till vara transpersoners rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Här kan nämnas att transsexuella personer, om de diskrimineras på grund av kön, genom jämställdhetslagen och lagen om likabehandling av studenter i högskolan har ett skydd i arbetslivet och högskolan. När det gäller regeringens framtida arbete avser jag att bevaka att också transpersoner inkluderas i sådana fall där det kan anses behövligt. Mot denna bakgrund och med hänsyn till de problem som är förknippade med en generell översyn avser jag emellertid inte att ta initiativ till en sådan.
frs · GR12162 · 2003-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:162 om försvarets sanering av före detta övningsområdet i har frågat mig om jag avser att verka för en sanering av övningsområdet i och när i så fall saneringen kan starta. Förra gången som och jag diskuterade denna fråga var i kammaren (Interpellation 2002/03:6). har det hänt en del i detta ärende. Försvarsmakten (FM) och Försvarsdepartementet har till Falu kommun redovisat en sådan avsiktsförklaring som avser. Marken kommer, efter sanering, att kunna överlåtas till Falu kommun. Jag tror att och jag delar uppfattningen att mark inte kan överlåtas för civil användning förrän tillräcklig säkerhet mot olyckor med bland annat blindgångare kan uppnås. () har tillsammans med FM den komplicerade uppgiften att utarbeta en riskvärderingsmodell för sanering av skjut- och övningsfält. Skjut- och övningsfält som ska avvecklas kan inte rensas förrän en riskanalys gjorts med en sådan modell som grund. Enligt vad jag erfarit ska FOI och FM nu ha tagit fram en färdig värderingsmodell. För att säkerställa att den håller god kvalitet ska den i nästa steg genomgå internationell verifiering. Först när resultatet av denna verifiering är klart kan processen gå vidare med upphandling och anpassning till det aktuella fältet @ del av Dalregementets skjut- och övningsfält. Det är med andra ord fortfarande en bit kvar tills själva saneringen kan påbörjas. Jag vill inte i detta skede lämna någon tidsangivelse som skulle kunna tolkas som ett löfte. Riskvärderingsmodellen kommer att vara till stor nytta i samband med avveckling av andra skjut- och övningsfält över hela riket, inte endast fältet i . I ett internationellt perspektiv ligger mycket långt framme på detta område. Att säkerställa kvaliteten är därför mycket betydelsefullt. Jag är därför övertygad om att liksom jag anser att det viktigaste just nu är att låta myndigheterna fullfölja sitt arbete så att området kan bedömas tillräckligt åtgärdat och överlåtelse till Falu kommun kan fullföljas.