ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12905 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:905 om nationella prov har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta på grund av att det nationella provet i matematik för årskurs 9 funnits tillgängligt på Internet och att delar av provet dessutom erbjudits elever att köpa. undrar vidare om det är meningsfullt att redovisa proven i en nationell sammanställning över svenska elevers kunskaper i matematik. Inledningsvis vill jag betona att jag anser det vara oacceptabelt om oegentligheter förekommer och den nya tekniken används på ett felaktigt sätt. Om fler än enstaka elever använder denna möjlighet är risken naturligtvis uppenbar att bilden av elevernas kunskaper och skolans resultat i slutändan blir snedvriden. Därför är det av yttersta vikt att , som har i uppdrag att utveckla de nationella proven, även uppmärksammar och åtgärdar en utveckling som kan befaras urholka trovärdigheten för de nationella proven. har även rekommenderat drabbade skolor att använda alternativa prov i stället för de aktuella nationella proven. Det är dock viktigt att de nationella proven inte enbart ses som prov utan även som kommentarmaterial och bedömningsanvisningar. De signalerar därmed vilken kunskapsnivå eleverna har uppnått och fungerar som ett stöd för lärarnas bedömning av elevernas kunskaper bland annat vid betygssättningen. Till skillnad från andra länder fungerar de svenska nationella proven inte som examensprov. Läraren ska vid betygssättningen utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till kraven i kursplanerna. Icke desto mindre måste ambitionen naturligtvis vara att proven genomförs på ett betryggande sätt som garanterar objektiv bedömning av elevens kunskaper. Jag förutsätter att kommer att granska sina rutiner kring hanteringen av proven för att en liknande situation ska kunna undvikas .
frs · GQ12906 · 2003-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:906 om utländska studenter har frågat utbildningsminister vad han ämnar vidta för åtgärder för att utländska studenter enklare kan få stanna kvar och arbeta efter examen om man så önskar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen har velat underlätta för studenter att arbeta parallellt med studierna. Därför infördes möjligheten att arbeta utan krav på arbetstillstånd. Gällande regler för en utlänning som vill studera i uppställer krav på uppehållstillstånd. För att beviljas uppehållstillstånd för studier krävs att studenten har bevis om inskrivning vid universitet eller högskola, försörjningen tryggad med egna medel samt avsikt att lämna efter avslutade studier. Om en utländsk student får ett erbjudande om anställning i efter avslutade studier kan enligt praxis ansökan om arbetstillstånd göras medan han eller hon befinner sig i . Detta är således ett undantag från huvudregeln som innebär att ansökan ska göras från hemlandet. Inom ramen för den utredning om arbetskraftsinvandring som ska tillsättas kommer även villkoren för uppehållstillstånd för utländska studenter att bli föremål för översyn. Mot bakgrund av nämnda utredning vill jag inte föregripa vilka eventuella reformer som kan bli aktuella.
frs · GQ12907 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:907 om herrelösa hus har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att presentera lagförslag avseende så kallade herrelösa fastigheter för . Arbetet med att utforma lösningar på de komplexa frågorna rörande herrelösa fastigheter pågår alltjämt inom . I svar på fråga av har jag skisserat en möjlig lösning av problemen och angett att förslag sannolikt kan lämnas i en departementspromemoria . Bearbetningen av förslagen har därefter fortsatt och målsättningen är fortfarande densamma.
frs · GQ12908 · 2003-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:908 om åtgärder mot sexualbrott har frågat mig när jag avser att lägga fram en proposition angående sexualbrott. Sexualbrott och brott mot kvinnor är ett allvarligt samhällsproblem och arbetet med att bekämpa denna typ av brottslighet är en prioriterad fråga för mig och regeringen. arbetar vi därför intensivt med betänkande (SOU 2001:14) och förslag till ny lagstiftning. Som är väl medveten om måste ändringar av central lagstiftning föregås av ett omsorgsfullt beredningsarbete. överlämnade sitt betänkande , har betänkandet skickats ut på remiss. Den del som handlade om människohandel har resulterat i en ny lagstiftning som trädde i kraft . Förslaget till förändring av sexualbrottslagstiftningen fick ett blandat mottagande av remissinstanserna. Kritiken är i flera avseenden så allvarlig att förslag kräver omfattande och grundlig omarbetning och analys. Bland annat har hård kritik riktats mot utformningen av lagtexten, gränsdragningen mellan olika paragrafer och brottsrubriceringar. Detta måste beaktas innan förslaget läggs fram. Det nya förslaget kan förhoppningsvis presenteras . Jag kommer att eftersträva att det förslag vi lägger fram är så genomarbetat och av så hög kvalitet att det verkligen tillskapar en reell förstärkning av skyddet för den sexuella integriteten, som är regeringens utgångspunkt för översynen av sexualbrottslagstiftningen.
frs · GQ12910 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:910 om sexuella trakasserier i högskolan har frågat mig vad jag avser att göra för att skärpa åtgärderna för att komma till rätta med problemen med trakasserier av sexuell art eller på grund av kön på högskolan. Låt mig inledningsvis säga att det inte är acceptabelt med trakasserier på grund av kön eller någon annan form av diskriminering i högskolan. Samtliga studenter vid ett universitet eller en högskola ska känna sig välkomna och väl behandlade. Det är därför ytterst beklagligt att undersökningar, som den vid , visar att trakasserier på grund av kön och av sexuell natur är relativt vanliga. I syfte att stärka studenternas diskrimineringsskydd instiftade på regeringens initiativ lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan, som trädde i kraft . Genom lagen har studenter getts ett kraftfullt diskrimineringsskydd och universitet och högskolor har ålagts ett tydligt ansvar att förebygga och förhindra trakasserier. Utöver bestämmelserna i likabehandlingslagen har lärosätena även möjlighet att vidta disciplinära åtgärder mot studenter som utsätter andra studenter eller anställda för trakasserier. En viktig del i arbetet med att bekämpa diskriminering är att sprida kunskap om lagstiftningen och det skydd som finns. Det arbetet pågår vid universitet och högskolor. har fått in ett par anmälningar och ett flertal förfrågningar gällande studenter, vilket visar att lagen har en viktig roll att spela. Arbetet mot sexuella trakasserier är långsiktigt och måste i stor utsträckning ske lokalt. Att dra slutsatsen att likabehandlingslagen inte ger tillräckliga resultat är därför förhastat. Det åligger lärosätena att bedriva ett målinriktat arbete för att förhindra att trakasserier förekommer. Jag förutsätter att universiteten och högskolorna tar detta ansvar. Deras arbete följs sedan upp genom återrapporteringskrav i regleringsbrev.
frs · GQ12911 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:911 om dvärgbandmasken har frågat mig om jag avser att vidta några ytterligare åtgärder för att skydda mot rävens dvärgbandmask. Det är som påpekar mycket angeläget att införsel av djur till kontrolleras för att förhindra införsel av rävens dvärgbandmask till landet. har i detta syfte utfärdat föreskrifter om obligatorisk avmaskning av hundar och katter som förs in i från länder där parasiten finns, bland annat alla EU-länder utom , och . Verket bedriver även informationsverksamhet. Information finns på verkets hemsida och även i form av ett särskilt informationsmaterial som bland annat distribueras till alla djurägare som ansöker om tillstånd för införsel av hund och katt. samarbetar även med fackpress som riktar sig till hundägare, jägare med flera för spridning av information. Djurägare som önskar ta med sina sällskapsdjur (hundar och katter) till är skyldiga att anmäla införseln till tullen. Tullen i sin tur är skyldig att kontrollera att hundar och katter som förs in i landet åtföljs av nödvändiga djurhälsointyg, inklusive intyg om avmaskning. Jag följer med intresse denna fråga, men anser inte att det finns anledning att vidta åtgärder utöver de som vidtas av .
frs · GQ12912 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:912 om ersättning till torskfiskarna har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att fiskerinäringen erhåller ersättning för det nu gällande torskfiskestoppet i . har arbetat med att ta fram ett system för den ersättning som ska utgå till de yrkesfiskare vilkas fiske påverkas av fiskestoppet. Jag har för avsikt att (eventuellt har detta redan skett då svaret avges) notifiera Europeiska kommissionen och förväntar mig att ersättning kan börja betalas ut.
frs · GQ12913 · 2003-05-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:913 om ozonets hälsokonsekvenser har frågat mig vad jag avser att göra för att ytterligare begränsa det marknära ozonets negativa hälsokonsekvenser. Jag har tagit del av den nya rapporten från som du hänvisar till. Det är mycket oroande med de konsekvenser i form av ökat antal sjukhusinläggningar och tidigarelagda dödsfall som rapporten tar upp. Kolväten och kväveoxider som orsakar bildning av marknära ozon släpps ut från en rad olika källor. Transportsektorn, förbränningsanläggningar och industriprocesser är de viktigaste källorna. Antalet episoder av höga halter av marknära ozon har minskat men däremot stiger bakgrundshalterna. De höga halterna av ozon i beror till på utsläpp från andra europeiska länder. Regeringen har därför och kommer även fortsättningsvis att ägna problemet med marknära ozon hög prioritet nationellt, inom EU och i andra internationella fora. Det gäller bland annat arbetet inom konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar (CLRTAP) och framtagande av en gemensam EU-strategi för luftföroreningar, CAFE (for Europe). är drivande i utvecklingen av EU:s arbete med att utveckla avgaskrav. Bakom de svenska ambitionerna ligger insikten om utsläppens betydelse för bland annat försurning och ozonbildning. För att få ner utsläppen av kväveoxider är det mest kostnadseffektivt att skärpa avgaskraven eller att införa krav om sådana inte finns. Längst har kravutvecklingen kommit för personbilar där det skett mycket kraftiga utsläppsminskningar . En liknande utveckling ser vi nu för tunga lastbilar och bussar . Även för större dieseldrivna arbetsmaskiner och mopeder och motorcyklar skärps avgaskraven, men inte till lika stränga nivåer. För de grupper som saknat avgaskrav kommer sådana att införas inom EU för små bensindrivna arbetsmaskiner, fritidsbåtar, insjöbåtar och troligen även rälsbussar och diesellok. En i viktig grupp som återstår är snöskotrar. De kvarvarande källorna inom transportsektorn att angripa är bland annat internationell sjöfart och luftfarten. Problemet där är att beslut om avgaskrav fattas i internationella organisationer, varför arbetet går långsamt. Fasta förbränningsanläggningar för energiproduktion och förbränningsanläggningar inom industrin regleras dels genom individuell prövning enligt , dels genom minimikrav i EG direktiv såsom IPPC direktivet om integrerad prövning av stora anläggningar och direktivet om lösningsmedelsanvändning inom industrin. För lösningsmedelsinnehåll i färgprodukter har kommissionen lagt ett förslag till direktiv som reglerar lösningsmedelshalten i färgprodukter. Småskalig vedeldning svarar för stora utsläpp av kolväten (VOC). Här pågår ett antal utredningar om hur lagstiftningen kan förändras så att utsläppen minskar. Bland annat inväntas en rapport från med förslag på ändrad lagstiftning för småskalig vedeldning. Dessutom utreds nya delmål under miljökvalitetsmålet luft för ett antal kolväten bland annat bensen och infördes en miljökvalitetsnorm för bensen. Sammanfattningsvis pågår en mängd aktiviteter inom luftkvalitetsområdet. Vi följer kontinuerligt dessa och nya frågor som kommer upp inom området.
frs · GQ12914 · 2003-05-20 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:914 om finansiering av LSS-kostnader har frågat mig om jag överväger den metod för finansiering av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) som en överväldigande majoritet uttalat sitt stöd för. Betänkandet har varit föremål för en omfattande remissbehandling. bereder nu frågan och regeringens målsättning är att lämna en lagrådsremiss . Jag vill därför inte kommentera de avvägningar som regeringen kommer att göra.
frs · GQ12915 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:915 om textremsor för synskadade har frågat statsrådet vad statsrådet avser att göra för att skynda på införandet av uppläsning av textremsor i TV-apparaten. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Tillgängligheten för de funktionshindrade i samhället är en prioriterad fråga för regeringen. Det gäller inte minst tillgängligheten till massmedierna. 2§5 radio- och TV-lagen får villkor för sändningstillstånd som meddelas av regeringen avse skyldighet att utforma sändningarna på sådant sätt att de blir tillgängliga för funktionshindrade. Regeringen har i tilläggsdirektiv till Radio- och (dir. 2003:30) givit utredaren i uppdrag att överväga behovet av lagändringar för att förbättra tillgängligheten till TV-program för personer med funktionshinder. I de nu gällande sändningstillstånden för public service-företagen, (), () och (), har villkoren skärpts när det gäller insatser för funktionshindrade och företagen har krav på sig att öka sina insatser på området (till ). Tillstånden medger att de tre programbolagen fördelar ansvaret sinsemellan för olika slags insatser i fråga om program om och för funktionshindrade. När det gäller synskadade har programföretagen valt att lägga huvudansvaret för insatserna på och UR. I det tillstånd som gäller för SVT finns ett specifikt villkor om att målet ska vara att kunna erbjuda uppläst textremsa . Enligt SVT:s public service-redovisning 2002 har företaget ambitionen att uppnå detta mål. Som kulturminister kan jag inte påverka programföretagens interna arbete under pågående tillståndsperiod. Jag har dock fullt förtroende för att SVT arbetar målmedvetet för att kunna erbjuda uppläst textremsa före utgången av tillståndperioden i enlighet med villkoren i tillståndet. Inför nästa tillståndsperiod och arbetet med att utforma nya villkor för programföretagen kommer public service-företagens verksamhet att utsättas för en grundlig genomgång. Frågan om tillgängligheten för funktionshindrade kommer självklart att vara en viktig del av arbetet, i vilket också övriga partier kommer delta.
frs · GQ12916 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:916 om fristående skolor på konfessionell grund har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en översyn av statsbidraget och formerna för tillståndsgivning till konfessionella skolor. Jag instämmer i att barns och ungdomars bästa alltid ska sättas i centrum. Regeringen har därför tagit ett initiativ till att staten tar ett tydligare ansvar för att följa upp och granska att de nationella målen nås och att utbildningens kvalitet utvecklas. Genom att Statens skolverks uppgifter har renodlats har regeringen skapat en förstärkt utbildningsinspektion. Regeringens ambition är att utbildningsinspektionen ska fördubblas, så att varje kommun och i princip alla skolor omfattas av regelbunden inspektion. En fristående skola som har rätt till bidrag ska svara mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet. Det innebär att all undervisning ska utgå från den gemensamma värdegrund och de allmänna mål som tydligt kommer till uttryck i skollag och läroplaner. Det faktum att en skola har en konfessionell inriktning får inte under några omständigheter inkräkta på sakligheten och allsidigheten i utbildningen. följer regelbundet upp och utövar tillsyn av de fristående skolorna. Vid ett antal fristående grundskolor har efter genomförd tillsyn konstaterat att utbildningen inte uppfyller kraven för godkännande. Därmed återkallas godkännandet. Detta medför att också skolans rätt till bidrag från elevernas hemkommuner upphör. Jag ser dock anledning att se över rutinerna vid prövning av ansökningarna och att effektivisera kontrollen av verksamheten.
frs · GQ12917 · 2003-05-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:917 om har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit med anledning av konflikten i och staden . Den utveckling vi nu ser i (DRK) inger både hopp och oro. Jag hade själv möjlighet att diskutera fredsprocessen med president och generalsekreterares representant vid mitt besök i landet . mellan de stridande parterna i kriget i DRK har i stora delar genomförts. Eldupphör råder mellan huvudaktörerna och i stort sett alla utländska trupper har dragits tillbaka. Den så kallade interkongolesiska dialogen har fullföljts och resulterat i avtal om övergångsinstitutioner och förberedelser för demokratiska val. Förhoppningar finns om att en övergångsregering ledd av president kommer att kunna tillträda . Vidare är FN-styrkan MONUC etablerad och under utvidgning. Framstegen i fredsprocessen kontrasterar starkt mot den fortsatta instabiliteten i östra . har stridigheter återigen brutit ut mellan Hemaminoriteten och Lendumajoriteten i och kring staden , huvudort i . Konflikten, som har djupt oroande etniska övertoner, riskerar att underblåsas och utnyttjas av de större aktörerna i som vill öka sitt inflytande i området. Fasansfulla övergrepp har begåtts mot civila, hundratals har mist livet och 100000-tals har tvingats lämna sina hem. I mitt samtal med president uttryckte jag stor oro över läget i östra och underströk betydelsen av att alla parter avhåller sig från sådant agerande som kan ge andra aktörer en förevändning att fortsätta konflikten. och EU talar även med grannländerna och om detta. Det redan starka svenska engagemanget i fredsprocessen i DRK kommer att fortsätta. Vi studerar hur vi på bästa sätt kan stödja övergångsinstitutionerna och den fortsatta demokratiseringen i landet. Det svenska truppbidraget till FN-missionen MONUC om en flygfältsenhet på 90 man kommer att anlända till Kindu i östra . Jag kommer att uppmana andra länder, främst inom EU, att följa det svenska exemplet. FN:s generalsekreterare har begärt en omedelbar truppinsats för att söka stabilisera läget i Ituri tills dess att MONUC:s närvaro kan förstärkas. Ett antal länder har aviserat beredskap att delta. Inom EU undersöker vi förutsättningarna för EU att svara positivt på generalsekreterarens begäran. Jag välkomnar detta. förblir engagerat i att söka lindra civilbefolkningens lidande genom humanitära insatser och i arbetet med att avväpna och demobilisera stridande och barnsoldater. har också bidragit till den förvaltningsfond som inrättats av FN-missionen MONUC för att stödja lokala freds- och försoningsinitiativ särskilt i de östra och nordöstra delarna av landet.
frs · GQ12918 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:918 om bibelöversättning för döva har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att inte översättningsarbetet av för döva ska tvingas avbrytas på grund av statens uteblivna stöd. Som jag svarat två gånger på närmast likalydande frågor är det självfallet viktigt att @ liksom all annan litteratur @ blir tillgänglig för alla människor, oberoende av eventuella funktionshinder. Den statliga myndigheten och har till exempel låtit anpassa till såväl talbok som punktskrift för blinda och synskadade. Även , som får ett årligt statsbidrag för sin verksamhet, har gjort lättlästa bearbetningar av Gamla och . I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken har regeringen lämnat ett antal förslag till åtgärder som syftar till att öka tillgängligheten inom hela kultursektorn för personer med funktionshinder. Bland annat har fått förstärkta resurser och har ett särskilt sektorsansvar för handikappfrågor inom kulturområdet. Beträffande översättning av till teckenspråk beviljade regeringen ett bidrag på för i första hand översättning av . avslog regeringen en ansökan från på under perioden 2003@2007. Det finns inga särskilda medel för detta ändamål.
frs · GQ12919 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:919 om Tjurkö har frågat förvarsministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att förhindra att ytterligare avveckling sker av de kulturhistoriskt intressanta befästningsanläggningarna på Aspö och Tjurkö i kommun. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Med anledning av att försvaret avvecklar befästningar har , på regeringens uppdrag, efter samråd med och övriga berörda statliga myndigheter, utarbetat en bevarandeplan för moderna befästningar. I rapporten, som är daterad , föreslås att ett trettiotal anläggningar ska skyddas som statliga byggnadsminnen. Flera av dessa har redan genom regeringsbeslut förklarats som statliga byggnadsminnen. De nu aktuella anläggningarna, som är uppförda , har bevakat inloppet till örlogsstaden . Tillsammans med de befästningsanläggningar som började anläggas i samband med stadens grundande ingår dessa i en obruten utvecklingskedja av militära försvarsanläggningar och fram till modern tid. Häri ligger självfallet stora försvarshistoriska och pedagogiska värden. Omstruktureringen inom Försvarsmakten medför att ett stort antal befästningar kommer att avvecklas. Enbart i handlar det om ett stort antal anläggningar av varierande storlek. Självfallet är det ekonomiskt orimligt att bevara alla dessa anläggningar. Ärendet rörande de aktuella befästningarna på Aspö och Tjurkö, har som mycket riktigt påpekar, varit under beredning . Även om de aktuella anläggningarna har ett betydande kulturhistoriskt värde ingår de däremot inte, som felaktigt påstår, i det område som klassat som världsarv. Vid prioritering ska dessa anläggningar följaktligen bedömas ur ett riksperspektiv. Flera kommuner och frivilliga organisationer, runtom i landet, har visat aktivt intresse för att inte bara bevara utan även tillgängliggöra och utnyttja äldre försvarsanläggningar som besöksmål. Därför är det, inte minst av demokratiska skäl, viktigt att inför prioriteringen av vilka försvarsanläggningar som ska bevaras ha en så bred samhällelig förankring som möjligt. Och, , demokrati tar tid. Det betyder inte att den är handlingsförlamande. Destrueringen av de aktuella försvarsanläggningarna har stoppats. På Aspö pågår, tillbaka, arbete med att inrätta ett museum över det rörliga kustartilleriet. Arbetet med att byggnadsminnesförklara de övriga försvarsanläggningarna har givits hög prioritet. En komplicerande faktor har dock varit att några av de aktuella försvarsanläggningarna på Aspö och Tjurkö delvis ligger på fastigheter som inte ägs av staten. För att bland annat lösa denna fråga har samarbetet mellan och högkvarteret intensifierats. Gemensam syn och samråd på plats genomfördes . Förslag till beslut i ärendet kommer att läggas fram för regeringen .
frs · GQ12920 · 2003-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:920 om arbetsmarknadspolitiska åtgärder har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder att för att arbetsförmedlingarna även har resurser för att erbjuda de arbetslösa hjälp. Till att börja med vill jag klargöra att det är och länsarbetsnämnderna som ansvarar för hur de arbetsmarknadspolitiska medlen fördelas regionalt och lokalt. Jag är dock väl medveten om att det totala ekonomiska utrymmet för konjunkturberoende program är mindre än . Bakgrunden till detta är den bedömning av behovet av programplatser som regeringen gjorde i samband med budgetpropositionen. Regeringen gör ingen annan bedömning. Orsaken till det begränsade utrymmet för programplatser är att har haft problem att anpassa programvolymerna till dessa förutsättningar. Jag följer dock utvecklingen på arbetsmarknaden mycket noga bland annat för att försäkra mig om att det finns tillräckligt med programplatser för att hävda arbets- och kompetenslinjen. I sammanhanget är det också viktigt att lyfta fram att den viktigaste resursen inom arbetsmarknadspolitiken är arbetsförmedlarna som kan erbjuda hjälp i form av platsförmedling, vägledning med mera.