frs · GR12342 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:342 om påbyggnadsutbildningar har frågat utbildningsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att minska de otydligheter som finns gällande eftergymnasial yrkesutbildning. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringens förslag i budgetpropositionen (proposition 2003/04:01) innebär att vissa påbyggnadsutbildningar bör kunna utvecklas till utbildningsformer med statligt ansvar och med statlig finansiering som den lagfästa rätten till interkommunal ersättning avvecklas. Frågeställaren befarar att oklarheter om detta kan medföra att elever ställs utan utbildning. Att formerna för finansieringen ändras innebär inte att kommunernas verksamhet med påbyggnadsutbildning ska upphöra. Utbildningar som inte blir aktuella för statlig finansiering kommer kommunerna själva att bedriva, liksom . De generella statsbidrag som kommunerna får ska bland annat användas till att tillgodose de behov som finns av exempelvis påbyggnadsutbildningar, gärna i samverkan med andra kommuner inom till exempel en region. Om huvudmannen önskar vidareutveckla en utbildning till annan utbildningsform, förutsätts denne själv ta initiativ till detta genom att till exempel kontakta , en folkhögskola eller en högskola för att diskutera framtida former och villkor. Staten kommer att ta sin del av ansvaret för de påbyggnadsutbildningar som övergår till statligt huvudmannaskap. I enlighet med vad regeringen aviserat i budgetpropositionen kommer regeringen att lägga fram förslag angående de interkommunala ersättningarna. För att möjliggöra en mjuk övergång avser regeringen dessutom att meddela övergångsbestämmelser angående tillämpningen av reglerna om de interkommunala ersättningarna. Dessa bestämmelser kommer att innebära att påbyggnadsutbildningar som påbörjas kan fullföljas och avslutas med nuvarande regler för interkommunal ersättning. Enskilda deltagare ska alltså kunna fullfölja påbörjade studier även om systemet kan komma att förändras , och även ta del av ett fortsatt utbud av påbyggnadsutbildningar i kommunerna. Frågeställaren tar vidare upp frågan om den fortsatta utvecklingen av den eftergymnasiala yrkesutbildningen. Vi har ett brett utbud av sådana utbildningar inom bland annat högskolan, den kvalificerade yrkesutbildningen, KY, påbyggnadsutbildningarna som tidigare nämnts och de kompletterande utbildningarna. gör i sitt betänkande bedömningen att de ökande kompetenskraven inom vissa delar av arbetslivet kommer att behöva tillgodoses genom bland annat kortare yrkesutbildningar efter gymnasieskolan. Dessa utbildningar behöver ha olika specialiseringsgrad, olika upplägg och vara av varierande längd. Jag tror att det är ett bra sätt att tillgodose såväl den enskildes intressen som arbetslivets behov. En yrkeshögskola till vilken frågeställaren anser att endast yrkesförberedande program ska ge behörighet är en modell som regeringen avvisar. Som framgår av budgetpropositionen är det min och regeringens uppfattning att mycket talar för att nya ramar för kortare, eftergymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan bör vidareutvecklas och att en allmän översyn är önskvärd. Regeringen har därför påbörjat ett arbete inom som hanterar dessa frågor.