ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11507 · 2003-02-11 00:00:00 — Fråga 2002/03:507 av () till utrikesminister om kurderna i irakiska Ett eventuellt krig mot väcker stark oro bland befolkningen i det irakiska . De har levt under våld och terror länge och minns Halabja. betraktar inte kurderna som ett eget folk och använde giftgas och mördade 5000 människor. kontrollerar och administrerar kurderna ett territorium med fyra miljoner människor, en plats som även har blivit en samlingsplats för oppositionen mot . Men ett stort kurdiskt område ligger utanför flygförbudszonen och stora städer och flyktingläger ligger nära frontlinje. Detta gör att befolkningen i området förvandlas till ett idealiskt militärt mål. Kurderna står skyddslösa om kriget bryter ut och diktatorn kan i första hand angripa befolkningen. Min fråga till utrikesministern är: Avser ministern att ställa krav inför för att stärka skyddet för befolkningen i irakiska ?
fr · GQ11508 · 2003-02-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:508 av () till utrikesminister om FN:s kommission för mänskliga rättigheter FN är en av de viktigaste aktörerna i arbetet för att öka respekten för mänskliga rättigheter. När en ny ordförande för för mänskliga rättigheter utsågs valde , tillsammans med många andra stater, att lägga ner sin röst. innehar nu ordförandeskapet. Mycket kan sägas om , men kanske inte att det är ett föregångsland beträffande mänskliga rättigheter och demokrati. till olika FN-organ är viktiga. har en röst som vi bör använda på allra bästa sätt, bland annat för att öka respekten för mänskliga rättigheter och demokrati. Min fråga till utrikesministern är: Har utrikesministern gjort någon värdering av att lade ned sin röst när ordföranden för FN:s kommission för mänskliga rättigheter skulle utses?
fr · GQ11509 · 2003-02-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:509 av () till statsrådet om prioriteringar På 1970@80-talet kallades den Kungshattsleden, på 1980@90-talet Västerleden och kallas den för Förbifart . Leden som ingen politiskt beslutat om ska finnas, men som vissa politiker och vissa tjänstemän på fortsätter att planera för att bygga. Det skulle vara intressant att veta hur mycket utredningspengar som totalt sett lagts ned på detta, från , oprioriterade vägprojekt. Jag menar att bör koncentrera sina utredningsresurser på de uppgifter som är beslutade och utpekade av . I annat fall kan det lätt misstänkas att för en egen prioriteringspolitik. Avser ministern att verka för att planeringsresurser används på ett sådant sätt att det mer överensstämmer med politiskt fattade beslut?
fr · GQ11510 · 2003-02-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:510 av () till näringsminister om infrastrukturen i sydöstra ska enligt svar från förre näringsministern ha påbörjat en planering avseende tillstånds- och bristanalys beträffande vägnätet. Ett planförslag ska sedan efter remissbehandling lämnas till regeringen . Med EU:s kommande utvidgning med länder från blir transportvägen via Ystads hamn vidare norrut alltmer betydelsefull. Därför är det viktigt att redan nu börja planera för att förbättra vägnätet norrut från mot samt mot . är detta vägnät inte byggt för ökande transporter då vägarna är smala, krokiga och går genom en hel del småsamhällen, som Hedeskoga, Sövestad, Stora Herrestad och Benestad. Med nuvarande dåliga vägstandard riskeras framöver ökande olyckor och miljöproblem i denna region. Jag menar att det är viktigt, även ur nationell synpunkt, att redan nu börja planera för en förstärkning av infrastrukturen i sydöstra norrut från . Avser ministern att vidta åtgärder för att säkerställa en bättre infrastruktur av vägnätet norrut från i den kommande infrastrukturplanen?
fr · GQ11511 · 2003-02-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:511 av () till justitieminister om nationella Jag har tidigare i en interpellationsdebatt med justitieministern frågat när nationella , där svenskt medborgarskap framgår, kan bli en verklighet. är nämligen förutsättningen för att vi ska kunna resa passlöst inom Schengen. Jag fick svaret att regeringen skulle ta beslut och få svar från . Vad som sedan hänt har jag ej kunnat läsa ut. Jag tycker att frågan är för viktig för att handläggas på detta långsamma sätt. Det är inte ett nytt pass vi behöver utan en resehandling som förenklar resandet och underlättar den fria rörligheten för oss. Kan ministern nu ge en tidsplan när nationella införs?
fr · GQ11512 · 2003-02-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:512 av () till statsrådet om flykting på grund av religiös tillhörighet Ayymadia Jamaat är ett litet religiöst trossamfund som finns i bland annat . De definierar sig själva som muslimer, men andra muslimer erkänner dem inte som en del av islam. I vissa länder har det till och med varit straffbart för dem som tillhör trossamfundet Ayymadia att kalla sig för muslimer och utöva sin religion. Det har inneburit att denna minoritet med jämna mellanrum utsatts för förtryck och förföljelse. En Ayymadiamedlem kan till exempel straffas med upp till fängelse i bara för att han eller hon utövat sin tro. I förra valet stärkte islamisterna sin position i landet. Det finns skäl att befara att situationen blivit svårare för dem som tillhör Ayymadia. har medlemskap i denna grupp inte ansetts vara tillräckligt skäl för att bevilja uppehållstillstånd i för personer som flytt från . Kommer statsrådet, med anledning av islamisternas stärkta position i , att agera för att ompröva förhållningssätt gentemot dem som flyr från på grund av att de tillhör Ayymadia Jamaat?
fr · GQ11513 · 2003-02-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:513 av de () till finansminister om arvs- och gåvoskatterna Flera utredningar föreslår att arvs- och gåvoskatterna ska tas bort. Bland andra föreslår i att arvs- och gåvoskatterna slopas. Statsminister har också i intervjuform uttryckt att arvs- och gåvoskatten ska bort . "Det är poänglöst att behålla en skatt som inte fungerar. Det underminerar förtroendet för skattesystemet" är ett citat hämtat från statsministerns uttalande i TV . ges motstridiga besked från regeringen och om vad det egentligen är som ska genomföras när det gäller arvs- och gåvoskatterna. Det råder en stor förvirring om det är hela eller bara begränsade delar av arvs- och gåvoskatterna som regeringen tänker slopa. Det är nödvändigt att ge ett klart och entydigt besked om vad regeringen egentligen avser att föreslå. Avser ministern att föreslå att all form av arvs- och gåvobeskattning avskaffas?
fr · GQ11514 · 2003-02-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:514 av () till finansminister om mervärdesskattereglerna för kassarabatter anpassades mervärdesskattereglerna för kassarabatter till EG-reglerna. En anpassning som visat sig få omotiverade konsekvenser. Kortfattat innebär ändringen att säljaren kan redovisa moms på beloppet utan rabatt och måste därför utfärda en kreditnota. Detta innebär extra krångel för många företag samt en fördyring. Ett exempel från ett verkligt företag i kan visa omfattningen av den ökade administrativa bördan. Företaget utfärdar ca 5000 fakturor, av dessa betalas ca 4500 och erhåller på detta sätt en kassarabatt som framgår av fakturan. Enligt skattemyndigheten och företagets revisor måste företaget utfärda en kreditnota i varje fall av kassarabatt. Detta innebär att kostnaden för fakturahanteringen inklusive kreditnotor ökar ! Med anledning av ovanstående är min fråga: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att detta fall av byråkrati inte ska leda till krånglig och dyr fakturahantering?
fr · GQ11515 · 2003-02-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:515 av () till statsrådet om Saab-varsel meddelade i att 1300 anställda skulle varslas . Den siffran har blivit nästan 1500, dessutom fortsätter varsel komma från underleverantörer till , som exempelvis . Arbetsmarknadssituationen i ser inte ljus ut och det blir inte bättre av att Aero nu meddelar att även de kommer att lägga ett varsel @ hur stort vet vi inte . sade under frågestund att det fanns "mycket pengar avsatta och hög beredskap" för att klara varslen. meddelade också att tack vare att varslet blivit känt så pass tidigt gav det "tid att förbereda kraftfulla åtgärder". Mars månad närmar sig och statsrådet kan säkert föreställa sig oron som finns bland de anställda på . Det har skett många förändringar på företaget vilket inte har dämpat oron. Många av de anställda frågar sig varför de blir omplacerade, eller varför inte. Betyder det att man får vara kvar eller att man är en av dem som ska få gå? Arbetsförmedlingen har fått 80 miljoner från klara varslet. Detta anser arbetsförmedlingen att man kan klara av, men det sker på bekostnad av insatserna för att minska ungdomsarbetslösheten. I andra sammanhang har regeringen utöver de åtgärder som förmedlingen vidtar sökt samordna insatser för att ge drabbade löntagare och regioner stöd för utveckling och ny sysselsättning. Jag vill fråga arbetslivsminister : Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att ska klara omställningen efter lagda varsel i olika företag utan att insatser mot ungdomsarbetslösheten blir lidande?
fr · GQ11516 · 2003-02-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:516 av de () till socialminister om stödet till handikapporganisationer Stödet till handikapporganisationerna har gjorts om och nya regler har införts. Detta har medfört att stödet till en del handikapporganisationer väsentligt minskas. Till exempel minskar organisationsstödet för med två tredjedelar eftersom de nya reglerna gynnar förbund med många medlemmar. Det finns för att nämna ett exempel många fler allergiker än döva i . De döva är en språklig minoritetsgrupp. bedriver en omfattande verksamhet med bland annat en folkhögskola och information till allmänheten om teckenspråket. Jag tvivlar på att regeringen och fullt ut var medvetna om konsekvenserna när beslutet om nya regler togs. Verkligheten tycks innebära förödande konsekvenser för ett handikappförbund och deras medlemmar. Jag anser att det omgående behöver göras en uppföljning och analys av hur beslutet påverkar verksamheten i olika handikappförbund. Syftet bör vara att ändra beslutet om oacceptabla konsekvenser uppstår. Avser socialministern att omgående följa upp hur de nya reglerna för stöd till handikapporganisationer påverkar deras möjligheter att bedriva verksamhet för sina medlemmar?
fr · GQ11517 · 2003-02-12 00:00:00 — Fråga 2002/03:517 av () till socialminister om stöd för kvalitetsutveckling kunde vi via medierna ta del av som visar att misstag sker i vården som kostar många männsikor livet @ misstag som kunde ha undvikits med en bättre organisation och ett kvalitetstänkande genom vårdkedjan. Runt om i landet pågår det arbete inom sjukvården i syfte att öka kvaliteten och säkerheten men än finns mycket att göra! arbetar med en övergripande strategi för att öka insikten om patientskadors omfattning och dess orsaker och framför allt dess möjligheter till prevention enligt följande. Från ett reaktivt till ett proaktivt förhållningssätt till säkerhet, från ett fokus på en enskilde till ett fokus på organisationen. Från räknande till lärande och från skuldbeläggande till stödjande. Inom det privata näringslivet ses kvalitetscertifiering som en klar konkurrensfördel och därmed finns en naturlig "motor" för både arbetsgivare och arbetstagare att engagera sig i kvalitetsfrågorna. Min fråga till socialministern är därför: Avser socialministern att verka för att kvalitetsarbetet inom offentlig sektor får tillräckligt med stöd och uppmärksamhet från staten? Är socialministern beredd att vidta ytterligare åtgärder för att uppmärksamma vikten av ett kvalitetsarbete inom offentlig sektor?
fr · GQ11518 · 2003-02-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:518 av () till statsrådet om rehabilitering genom företagshälsovård Det pågår arbete runt om i landet för att på många olika sätt komma åt den ökande ohälsan i arbetet. Det gemensamma för arbetet är vetskapen om vikten av att den sjuke snabbast möjligt kommer in i rehabilitering för att spara mänskligt lidande. Därutöver har både samhället och företaget fördel av att den sjuke snart kan återgå till sitt arbete. I finns samarbete mellan kommunens största privata och offentliga arbetsgivare i syfte att samarbeta och hjälpa varandra vid rehabilitering av sjuk personal. Denna företagshälsovård vill nu tillsammans med företagen, och arbetsförmedlingen utveckla dagens arbete. Tanken är att fånga upp den sjuke redan efter två veckors sjukskrivning för att förkorta sjukskrivningsperioden. En handlingsplan med träning, hälsoutbildning, besök på arbetsplatsen med flera åtgärder utarbetas. Tidig och effektiv rehabilitering ska kombineras med en förebyggande hälsosatsning. Regeringen har höga ambitioner när det gäller ohälsofrågor och arbetar brett för att komma till rätta med problemet. Men det gäller att ambitionerna också kan verkställas på lokal nivå. Därför vill jag fråga arbetslivsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att ekonomiskt stödja denna typ av projekt i företagshälsovården.
fr · GQ11519 · 2003-02-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:519 av () till näringsminister om individuellt kompetenssparande överlämnade regeringen till en proposition om stimulans för individuellt kompetenssparande (2001/02:175). Systemet avses träda i kraft . Propositionen föregicks av en utredning som blev klar . Efter att frågan dragits i långbänk kom så en proposition, dock mycket urvattnad och oprecis. Regeringen uttalade i propositionen att man avsåg att återkomma med ett konkret förslag med nödvändiga förändringar av lagstiftningen. är vi en bra bit in och ännu har vi inte sett någon proposition om individuellt kompetenssparande. Det finns inte heller någon proposition aviserad från i propositionsförteckningen . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att ett system med individuellt kompetenssparande ska kunna införas , i enlighet med beslut?
fr · GQ11520 · 2003-02-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:520 av () till utbildningsminister om samspelet mellan studier och a-kassa Kammarrätten i beslutade stick i stäv mot rådande praxis när den i en dom 2000 slog fast att det inte är möjligt att vara arbetslös , eftersom arbetslösheten kringgärdas av studieperioder och man då i egentlig mening inte står till arbetsmarknadens förfogande. Regeringsrätten meddelade inte prövningstillstånd i målet. Anmärkningsvärt i detta sammanhang är AMS yttrande i ärendet. AMS har varken redogjort för eller försökt förklara den gällande praxisen. Ändringen slår hårt mot de studenter som redan har en pressad situation. Följden blir till exempel att studenter som läser kurser som inte ges varje termin och som på så sätt får ofrivilliga studieuppehåll inte kan få arbetslöshetsersättning. Fler exempel kan ges. Detta till trots kommer den studiesociala utredning som begärt inte att föreslå några åtgärder för att överbrygga glapp mellan studier och a-kassa. I de nya tilläggsdirektiven uppmärksammas inte heller denna fråga. Utvecklingen är ytterligare ett exempel på att regeringens proposition Den öppna högskolan är ett luftslott. I realiteten har andra grupper än friska och välbeställda svenskar utan barn begränsade möjligheter att fungera som studenter i den svenska högskolan. Vad avser ministern att göra för att möjliggöra studier för alla grupper i samhället i linje med andemeningen i propositionenen Den öppna högskolan?
fr · GQ11521 · 2003-02-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:521 av () till statsrådet om privatimport av fordon från uttalade sitt stöd för fordonshobbyn i , bland annat i betänkande 2001/02:TU13. Infrastrukturministerns eget pressmeddelande angående ny fordonslag underströk samma sak. Trots detta har aviserat att de undantag som gör det möjligt för privatpersoner att importera en bil eller motorcykel ifrån för eget bruk ska tas bort genom de nya föreskrifter som träder i kraft . Det gäller även flyttgods och arvegods. Detta förslag har upprört många inom fordonshobbyn. De nya föreskrifterna är enligt framtagna med anledning av den fordonslag som stiftades 2002. Enligt min mening går dock förslag helt i motsatt riktning mot vad riksdag och regering uttalat. Min fråga är därför: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att privat import av fordon från även i fortsättningen ska vara möjlig?
fr · GQ11522 · 2003-02-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:522 av () till statsrådet om utbyggnaden av genom Förre näringsministern uttalade att E6 genom fram till norska gränsen skulle vara färdigutbyggd som fyrfältsväg . I de nya vägplanerna från är denna tidsgräns nu framflyttad till år 2012@2013. Detta är olyckligt då vägen är en viktig led för person- och godstrafik mellan och och vidare ut mot kontinenten. Denna viktiga transportled håller bitvis en standard som motsvarar en landsväg . Från sida är det en självklarhet att väg E6 måste bli en fyrfältsväg genom hela . Vi är dessutom öppna för att vägen ska kunna finansieras genom den så kallade PPP-principen. Med hänvisning till det ovan anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet : Är statsrådet beredd att ange E6 genom kommer att vara utbyggd till fyrfältsväg?
fr · GQ11523 · 2003-02-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:523 av () till finansminister om månadsvinster på trisslotter En Sundsvallsbo "skrapade" fram en månadsvinst på på en trisslott, den så kallade månadsklövern. begär nu förmögenhetsskatt på den totala vinsten, 4,5 miljoner, vilket innebär att mannen måste betala i förmögenhetsskatt. Enligt den information, som lämnar, är skattekravet "orimligt". i vill ej förklara sitt beslut utan hänvisar till i . Enligt ska vinnaren självklart deklarera vinsten som en förmögenhet @ det vill säga en fordran på . Många tidigare vinnare är nu oroliga över skatteplikten vad gäller dessa månadsvinster på trisslotter och frågar sig om de ska tvingas ta lån för att kunna betala förmögenhetsskatt, trots att hela vinsten ej utbetalats? Vad ämnar ministern vidta för åtgärder för att de beskrivna och även framtida trissvinnare inte ska behöva oroa sig för skatteeffekten så fort man köper en av statens trisslotter?
fr · GQ11524 · 2003-02-13 00:00:00 — Fråga 2002/03:524 av () till finansminister om EU-krångel för företag Mervärdesskattereglerna för kassarabatter anpassades till EG-reglerna . Kortfattat innebär ändringen att säljaren kan redovisa moms på beloppet utan rabatt och måste därför utfärda en kreditnota. Detta innebär extra krångel för många företag. Ett exempel från ett företag i kan visa omfattningen av den ökade administrativa bördan. Företaget utfärdar ca 5000 fakturor, av dessa betalas ca 4500 och erhåller på detta sätt en kassarabatt som framgår av fakturan. Enligt skattemyndigheten och företagets revisor måste företaget utfärda en kreditnota i varje fall av kassarabatt. Detta innebär att kostnaden för fakturahanteringen inklusive kreditnotor ökat . Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet följande: Avser finansministern att vidta åtgärder för att underlätta för företag som drabbats av de nya EG-reglerna?
fr · GQ11525 · 2003-02-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:525 av () till statsrådet om psykisk ohälsa för asylsökande Alltfler av de asylsökande uppger sig lida av psykisk ohälsa. Långa väntetider kan försämra hälsotillståndet ytterligare. av de nåbara asylsökande får den allmänna hälsoundersökning som stadgas i 3§ om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande. Hälsoundersökningen är i huvudsak somatisk. Hälsosamtalen genomförs av en sjuksköterska. Någon särskild reglering av förläggningsvård eller ansvar för denna somatiska vård finns inte. Någon uppdelning i ersättningen för somatisk vård respektive psykiatrisk vård görs inte till . Primärvården har också begränsad tillgång till psykiatrisk kompetens. Tillgången till psykiatrisk vård för asylsökande bör förbättras och då krävs det styrmedel och uppföljning som stöder detta. Min fråga till statsrådet är vad statsrådet gör för att se till att de asylsökande får psykiatrisk vård i en omfattning som motsvarar det ökande behovet.
fr · GQ11526 · 2003-02-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:526 av () till statsrådet om överkonsumtion av så kallade lådviner Det så kallade lådvinet ställer till bekymmer. Enligt vissa forskares uppfattning har vin i pappförpackningar bidragit till ökningen av vinkonsumtionen, inte minst hos kvinnor. En teori är att en bidragande faktor är att vinet går åt fortare än man har tänkt, därför att man inte ser hur vätskenivån i lådan sjunker, vilket man gör när vinet finns i en flaska. Systembolaget försökte länge undvika vin i pappförpackning, eftersom man ansåg att det skulle bidra till att göra vinet alltför mycket till en vardagsvara. Vin borde enligt bolaget fortsätta att vara en festdryck. Bolaget tvingades dock av att ta in pappvinerna, med motiveringen att det som får säljas i andra EU-länder också måste få säljas i . Tyvärr verkar det som om farhågorna har besannats. Det är svårt att se vad i nuvarande läge kan göra för att reparera skadan, utan att bryta mot EU:s nuvarande regler. Möjligen kan frågan om särskilda åtgärder för att begränsa skadan av lådviner tas upp i arbetet med en särskild alkoholstrategi för EU, som beslöts av under det svenska ordförandeskapet. En åtgärd som kanske kan vidta på egen hand är att föreskriva att de så kallade lådvinerna (bag-in-box) ska förses med ett "fönster" så att man lätt kan se hur vätskenivån sjunker i lådan. Det kunde i alla fall undanröja en av nackdelarna med lådvinet. Det vore intressant att höra vad statsrådet anser om den möjligheten. Vad tänker folkhälsoministern göra för att minska risken för överkonsumtion av så kallade lådviner?
fr · GQ11527 · 2003-02-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:527 av () till utbildningsminister om doktorsexamina vid erhöll rätt att ge doktorsexamen i fyra ämnen: företagsekonomi, nationalekonomi, affärsrätt och statsvetenskap. , , ansökte högskolan hos regeringen om att få doktorsexamensrätten utvidgad till hela området humaniora och samhällsvetenskap. överlämnade regeringen högskolans ansökan till för yttrande. Efter granskning av en särskilt tillsatt expertgrupp beslöt att föreslå regeringen att skulle erhålla den begärda doktorsexamensrätten. Ärendet har därefter legat hos regeringen utan åtgärd. En utvidgning av doktorsexamensrätten innebär inte att statsmakterna behöver åta sig att tillskjuta större statliga resurser till högskolan. anser att redan, inom befintliga ramar, kan ges rätten att på eget ansvar anordna forskarutbildning inom hela området humaniora och samhällsvetenskap. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag ställa följande frågor till utbildningsministern: Avser utbildningsministern att vidta åtgärder i syfte att ge utvidgad doktorsexamensrätt inom området humaniora och samhällsvetenskap och när kan detta i så fall ske?
fr · GQ11528 · 2003-02-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:528 av () till finansminister om mervärdesskatteregler för kassarabatter Mervärdesskattereglerna för kassarabatter anpassades till EG-regler vid årskiftet. Kortfattat innebär ändringen att säljaren kan redovisa moms på beloppet utan rabatt och måste därför utfärda en kreditnota. Detta innebär extra krångel för många företag. Ett exempel från ett verkligt företag i kan visa omfattningen av den ökade administrativa bördan. Företaget utfärdar ca 5000 fakturor, av dessa betalas ca 4500 och erhåller på detta sätt en kassarabatt som framgår av fakturan. Enligt skattemyndigheten och företagets revisor måste företaget utfärda en kreditnota i varje fall av kassarabatt. Detta innebär att kostnaden för fakturahanteringen inklusive kreditnotor ökar . Vad avser finansministern att vidta för åtgärder för att förenkla hanteringen för företagarna?