ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12494 · 2003-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:494 om barnomsorg på obekväm arbetstid har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att även föräldrar med obekväma arbetstider ska få tillgång till barnomsorg. fick i uppdrag att utreda frågan om lagstiftningen för obekväma arbetstider, nattomsorg etcetera. Bakgrunden var ett tillsynsbeslut som meddelat där verket riktade kritik mot en kommun för att den inte tillhandahöll förskoleverksamhet under kvälls- och helgtid. grundade sitt beslut på en paragraf i skollagen som säger att förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg ska tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov (2a kap.6§ skollagen). framförde en annan åsikt där man i stället tog fasta på lagens förarbeten som säger att det givetvis är önskvärt att verksamheten om möjligt även erbjuds till barn vars föräldrar har obekväma arbetstider eller till och med nattarbetar, men att det skulle leda för långt att uppställa ett generellt krav på detta. överlämnade sitt betänkande . Kommittén föreslår att det av en paragraf i skollagen ska framgå att förskola ska erbjudas måndag@fredag. I betänkandet framhåller dock kommittén att om vårdnadshavare behöver omsorg utanför ordinarie arbetstid kan kommunen givetvis erbjuda detta. Nattomsorg bedrivs främst i form av förskola, familjedaghem eller barnvårdare i hemmet och har funnits mycket länge inom barnomsorgen. Förskola med öppethållande på obekväma tider finns i 77 kommuner och omfattade knappt 2500 barn. Omfattningen av nattomsorg i andra verksamhetsformer är inte utredd. I syfte att klargöra hur situationen ser ut i kommunerna har regeringen gett i uppdrag att göra en nationell studie av hur barnomsorg på obekväma arbetstider tillhandahålls. Studien kommer bland annat att omfatta tillgång och efterfrågan på nattomsorg, i vilka verksamhetsformer den bedrivs, hur många barn som omfattas samt platskostnader. Rapporten beräknas vara klar . Enligt regeringens uppfattning ska det i ett modernt samhälle gå att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete. Då är det viktigt att kommunerna ger möjlighet för föräldrar att få en trygg omsorg för sina barn, även om föräldrarnas arbetstider är förlagda till sena kvällar, eller .
frs · GQ12495 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:495 om tingsrätter har frågat mig vilken vikt jag avser att fästa vid avståndsfaktorn och de regionalpolitiska argumenten vid en eventuell förändring av tingsrättsorganisationen. En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår . Det övergripande syftet med reformarbetet är att säkerställa att mål och ärenden även kan avgöras med högt ställda krav på rättssäkerhet och effektivitet. Förutsättningarna för allmänheten att få mål och ärenden prövade ska, med utgångspunkt i rättssäkerhet och effektivitet, vara lika över hela landet. Domstolarna ska ha en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, myndigheterna och näringslivet. Målsättningen för arbetet med att förändra den yttre tingsrättsorganisationen är att med bibehållen tillgänglighet skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering samt att förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. För att förena dessa mål krävs olika lösningar för olika delar av landet. fick i uppdrag av regeringen att granska genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen. RRV konstaterade i rapporten i förändring att regeringens mål att bibehålla tillgängligheten vid sammanläggningar av tingsrätter mellan åren 1999@2001 i allt väsentligt har kunnat uppnås. En särskild utredare, generaldirektören , fick därefter i uppdrag att bland annat utvärdera hur de genomförda förändringarna av tingsrättsorganisationen förhåller sig till de av regeringen uppställda målen för reformeringen av tingsrättsorganisationen. Utredningen om utvärdering av vissa förändringar i tingsrättsorganisationen överlämnade sitt betänkande . Utredningen tar inte ställning till några enskilda tingsrätters framtida organisation. Vi ska nu noga studera utredningen i sin helhet och kommer därefter att ta ställning till på vilket sätt reformarbetet ska bedrivas vidare.
frs · GQ12496 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:496 om modersmålsundervisningen har frågat mig hur jag avser att arbeta för att stärka modersmålsundervisningen i förskolan. Detta är en för mig mycket viktig och angelägen fråga. Modersmålet har stor betydelse, såväl för barnets identitetsutveckling som för språkinlärning och lärande i ett bredare perspektiv. Vi vet också att tidiga insatser har stor betydelse. I läroplanen för förskolan (Lpfö 98) anges under rubriken att förskolan ska bidra till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att både utveckla det svenska språket och sitt modersmål. Inom ramen för regeringens storstadspolitik har särskilda medel tilldelats ett antal kommuner för en satsning på förskolor med språklig inriktning. Viktiga erfarenheter för det fortsatta arbetet kan dras från denna verksamhet. redovisade ett regeringsuppdrag om situationen beträffande modersmålsundervisning. Undersökningen visar att modersmålsstödet i förskolan har minskat kraftigt . Då gavs modersmålsstöd till av de barn i förskolan som hade ett annat modersmål än svenska. hade denna andel minskat till . Många kommuner har också helt avvecklat modersmålsstödet. anordnade 179 av 260 kommuner modersmålsstöd, jämfört med 52 av 289 kommuner . Jag ser mycket allvarligt på denna utveckling. För min egen del ser jag kvaliteten i förskolan som den viktigaste utmaningen . En av regeringens satsningar på förskolans område är att uppfylla vallöftet om ett statligt bidrag till kommunerna för att kunna anställa 6000 fler förskollärare, barnskötare och annan personal i förskolan. Utvecklingen av en mångkulturell förskola ser jag som central när det gäller förskolans kvalitet. Här spelar modersmålsstödet en viktig roll, liksom forsknings- och utvecklingsarbete om barn med utländsk bakgrund i förskolan. Jag avser att återkomma i denna fråga.
frs · GQ12497 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:497 om anhöriginvandring har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förslagen i delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) ska kunna genomföras som planerat och inte fördröjas av EU-förhandlingarna. Som nämns av i hennes fråga pågår inom EU-samarbetet förhandlingar om ett EG-direktiv om familjeåterförening. Ambitionen är att ett direktiv ska föreligga . Regeringen kommer därefter att låta utreda hur direktivet ska genomföras i och efter remissbehandling av utredningsförslaget lämna en proposition till . Jag vill i sammanhanget framhålla att större enhetlighet mellan EU:s medlemsstater när det gäller regelsystemen för asyl och migration är en viktig strävan i den svenska migrationspolitiken. I detta tidsperspektiv gör jag den bedömningen att regeringen inte separat bör ta ställning till förslag och lämna en proposition till . Det är samma slags frågor som diskuteras i förhandlingarna om EG-direktivet och direktivet kan komma att kräva andra lösningar på vissa av de frågor som kommittén aktualiserat. Regeringen kommer att ta ställning till kommitténs förslag i samband med beredningen av hur EG-direktivet ska genomföras. Ändringar av utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring kommer inte att kunna träda i kraft .
frs · GQ12498 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:498 om könsneutrala äktenskap har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att klargöra den rättsliga statusen i för samkönade par som ingått äktenskap utomlands. Termen äktenskap är i svensk lag förbehållen den heterosexuella samlevnaden. Två personer av samma kön som vill ha en rättslig reglering av sin samlevnad och manifestera sin samhörighet kan registrera sitt partnerskap. Ett registrerat partnerskap har, med några få undantag, samma rättsverkningar som ett äktenskap. Frågan om rättsverkan av ett i utlandet ingånget äktenskap mellan två personer av samma kön är inte uttryckligen reglerad i svensk lag. Den avgörs därför i rättstillämpningen enligt de allmänna principer som gäller inom svensk internationell privaträtt. Liknande frågeställningar förekommer inom en mängd områden där betydelsen av ett av den svenska rättsordningen okänt rättsinstitut ska bedömas. Det berörda området lämpar sig mindre väl för lagstiftning. Det är i och för sig inte uteslutet att ta till lagstiftning om det skulle visa sig finnas ett stort praktiskt behov av det. Jag tror dock inte att det fall frågar om är ett sådant. Det råder knappast någon tvekan om att ett sådant äktenskap som nämnts i vart fall kommer att anses jämställt med ett i registrerat partnerskap.
frs · GQ12499 · 2003-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:499 om oroligheterna i Kongo-Brazzaville har frågat mig vad regeringen är beredd att göra för att minska oroligheterna i Kongo-Brazzaville. Just när folk hoppades kunna resa sig ur spillrorna efter 1990-talets tre inbördeskrig utbröt en ny allvarlig, om än lokal, konflikt i . Det påminner om att det trots fredsavtal och val återstår mycket att göra i fråga om försoning och rehabilitering av relationerna mellan parterna. Här, liksom i fråga om en fortsatt och fördjupad demokratiseringsprocess, vilar ett särskilt ansvar på regeringen i Brazzaville, vilket också framhållit i den bilaterala dialogen. har också inom EU-samarbetet initierat en diskussion om och om EU:s möjligheter att främja en varaktig fred. kommer att fortsätta verka för en EU-politik som kan bidra till att främja sociala, ekonomiska och politiska reformer, och därmed även bidra till en konsolidering av freden. Senast uttalade EU också sin djupa oro över situationen i Pool, fördömde övergreppen på civilbefolkningen och manade regeringen att medge humanitärt tillträde till de drabbade. har vissa tecken kunnat skönjas på ett närmande mellan parterna. Ytterst sett är det deras egen vilja och beredskap att göra kompromisser som är avgörande för möjligheterna att nå en fredlig och långsiktigt hållbar lösning i Republiken . har varit en icke obetydlig humanitär biståndsgivare , inte minst genom de kristna samfundens värdefulla arbete. När förutsättningar finns att agera mer långsiktigt kommer vi att ta vårt ansvar, främst genom EU och FN, för att bidra till uppbyggandet av en demokratisk, fredlig och trygg nation.
frs · GQ12501 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:501 om intagning till läkarutbildning har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att underlätta intagning av sjuksköterskor till läkarutbildning. Om det finns fler behöriga sökande än det finns platser till en utbildning ska ett urval göras. Vad gäller urvalet till utbildningar som vänder sig till nybörjare @ exempelvis läkarutbildningen @ görs urvalet huvudsakligen på betyg eller resultatet på högskoleprov i kombination med arbetslivserfarenhet. Högskolorna kan också @ efter tillstånd av @ tillämpa andra urvalsgrunder än betyg och högskoleprov. Sådant tillstånd har bland annat , och fått för en del av platserna på läkarutbildningen. Urvalet görs då i flera steg. Först görs en grovgallring av de sökande utifrån resultatet på betyg eller poäng på högskoleprovet. Därefter görs en bedömning av de sökandes studiemotivation och lämplighet för yrket. En sådan bedömning kan göras utifrån såväl ett skriftligt underlag som en intervju. I enlighet med beslut med anledning av förslag i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) har en bestämmelse om alternativt urval införts i högskoleförordningen. Bestämmelsen, som ska tillämpas första gången inför antagningen , syftar bland annat till att bredda rekryteringen till högskolan. Bestämmelsen om det alternativa urvalet innebär att universitet och högskolor får bestämma urvalsgrunder som innefattar vissa förkunskaper eller andra sakliga omständigheter @ det vill säga som för utbildningen utgör sakliga omständigheter @ till högst av nybörjarplatserna. Bestämmelsen medger alltså inte någon kvotering utan riktar in sig på förutsättningar för den sökta utbildningen och får inte komma i konflikt med annan lagstiftning, exempelvis lagen om likabehandling av studenter. Inom ramen för det alternativa urvalet får universitet och högskolor också bestämma att bland annat urvalsgrunderna tidigare utbildning, arbetslivserfarenhet och andra särskilda prov, till exempel intervjuer, ska användas. Sammanfattningsvis har universitet och högskolor olika möjligheter att anta sjuksköterskor till läkarutbildningen. Jag är därför inte beredd att nu vidta ytterligare åtgärder för att underlätta antagning av sjuksköterskor till läkarutbildningen.
frs · GQ12502 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:502 om nationell äldreombudsman har frågat mig om jag kommer att arbeta för likställdhet för äldregruppen i syfte att utveckla former för en nationell samordning av tillsynen över äldreomsorgen. Ansvaret för tillsynen över äldreomsorgen delas av länsstyrelserna och . svarar för tillsyn av insatser som lämnas enligt socialtjänstlagen. ansvarar för tillsyn av insatser som lämnas enligt hälso- och sjukvårdslagen. Tillsynsmyndigheternas uppgift är bland annat att uppmärksamma brister och problem av olika slag men också att komma med förslag på hur olika verksamheter kan förbättras. Båda myndigheterna har möjlighet att ingripa mot verksamheter som inte uppfyller krav och villkor som följer av lag, förordning eller föreskrifter. I länsstyrelsernas tillsynsuppgift ingår också att informera och ge råd till allmänheten bland annat i frågor som rör äldreomsorg. Många äldre inom vård och omsorg har behov av såväl service och omvårdnad som kvalificerade medicinska insatser. Därför är det angeläget att de båda tillsynsmyndigheterna samverkar med varandra i tillsynsarbetet. Så sker också i ökad utsträckning, bland annat inom ramen för det nationella program för tillsyn som håller på att byggas upp. Regeringen har också i regleringsbrev för de båda myndigheterna skärpt kraven på samordning av tillsynsinsatserna. Även den verksamhet som kommer att bedrivas av de beslutade äldreskyddsombuden förutsätter en aktiv samverkan mellan länsstyrelserna och . Min bedömning är att staten genom länsstyrelsernas och verksamhet förfogar över ett effektivt verktyg för tillsyn inom vård och omsorg såväl i kommuner och landsting som i enskilt bedriven verksamhet. har regering och riksdag beslutat om ytterligare förstärkningar av länsstyrelsernas och tillsyn genom att bland annat tillföra resurser, utöka befogenheter samt införa nya former för tillsyn. Bland annat mot denna bakgrund bedömer jag att det inte finns behov av att inrätta någon ny statlig funktion för tillsyn inom vård och omsorg, till exempel i form av en ny myndighet. I debatten förekommer det ibland att ansvaret för brister i vård och omsorg läggs på staten och de statliga tillsynsmyndigheterna när det i själva verket handlar om kommuner och vårdföretag som inte klarar av att ge människor den hjälp och det stöd som de behöver. Det är därför angeläget att också huvudmän och entreprenörer aktivt arbetar för att säkra och vidareutveckla kvaliteten i verksamheten. Här tror jag att äldreombudsmän och liknande tillsyns- och granskningsfunktioner på lokal nivå som arbetar med ett tydligt medborgar- och brukarperspektiv har en viktig roll att fylla. Alltfler kommuner har också inrättat sådana funktioner.
frs · GQ12503 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:503 om sjuksköterskors arbetsförhållanden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sjuksköterskor i allmän tjänst ska få känna samma trivsel på sina arbetsplatser och med sina arbetsgivare, som deras kolleger i bemanningsbranschen gör. Människors trivsel på en arbetsplats är ett resultat av en mängd samverkande faktorer. Det är de enskilda landstingen som har huvudansvaret för att organisera sin verksamhet på ett sådant sätt att sjukvårdspersonalen trivs och har möjlighet att utveckla sig och påverka sin arbetsmiljö. Personalen är sjukvårdens viktigaste resurs. Enligt min mening är det därför viktigt att vården präglas av stor öppenhet där personalens synpunkter och erfarenheter tas till vara. I flera fall har nya arbetsformer säkerligen medfört en förbättrad arbetsmiljö för berörd hälso- och sjukvårdspersonal, i andra fall inte. Hur en sjukvårdsverksamhet är organiserad har enligt min mening avsevärt större betydelse för personalens trivsel än valet av arbetsgivare. För att kunna bibehålla kontinuiteten för patienter och personal krävs det att alla arbetsgivare, såväl offentliga som privata, aktivt gör målmedvetna satsningar för att ta till vara olika förmågor hos personalen, säkerställa tillgången till handledning och kompetensutveckling. Jag har för avsikt att inbjuda de fackliga organisationerna och arbetsgivarna till en dialog om vad som krävs för att göra vårdyrkena mer attraktiva, ta bättre vara på personalens kompetens och öka deras inflytande.
frs · GQ12504 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:504 om vården i livets slutskede har frågat mig om jag avser att verka för förslag för att förbättra den palliativa vården, och i så fall, när förslaget kommer att presenteras för . Utredningen om Värdig vård i livets slutskede tar i sitt slutbetänkande upp många angelägna frågor. En stor del av förslagen ligger inom sjukvårdshuvudmännens ansvarsområde där det finns möjlighet för huvudmännen att beakta förslagen. Betänkandet Döden angår oss alla, värdig vård i livets slut (SOU 2001:6), bereds inom och vi kommer i sedvanlig ordning att ta ställning till hur vi ska gå vidare med förslagen.
frs · GQ12505 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:505 om studier i kombination med deltidssjukskrivning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta att kunna kombinera deltidssjukskrivning med deltidsstudier. Reglerna om att skydda en tidigare sjukpenninggrundande inkomst (SGI) har utvecklats efter hand sedan lagen (1962:381) om allmän försäkring infördes. består systemet av två principiellt olika lösningar. Den ena lösningen innebär att vid till exempel arbetslöshet har den försäkrade @ om han eller hon skulle insjukna @ rätt till sjukpenning baserad på den tidigare SGI:n. Den andra lösningen innebär att en försäkrad som studerar och uppbär till exempel studiestöd har rätt att få sin tidigare SGI "vilande" . Om han eller hon skulle insjukna tillfälligt baseras sjukpenningen i sådana fall på eventuell arbetsinkomst , så kallad studietids-SGI. Om personen på grund av ett längre sjukfall emellertid måste avbryta studierna aktiveras den "vilande" SGI:n. För studerande som uppbär studiestöd finns dessutom särskilda regler inom studiesystemets ram i samband med sjukdom. Reglerna som finns i studiestödslagen innebär att den studerande får behålla studiestödet han eller hon är sjuk och inte kan studera alls. En förutsättning är att sjukanmälan görs till och godkänns av . Om sjukperioden varar än kan del av studieskulden som avser sjukperioden avskrivas i efterhand. Ett särskilt problem kan uppstå när en person till exempel kombinerar halv sjukskrivning med halvt studiestöd. tillsatte regeringen en särskild utredare som ska se över reglerna om bland annat skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (dir. 2001:104 och dir. 2002:118). Utredaren ska föreslå grundläggande principer för rätten att behålla SGI under tid då förvärvsarbete inte utförs. Utredaren ska i förslagen särskilt uppmärksamma regelsystemets effekter för personer som på grund av nedsatt studieförmåga vill kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag .
frs · GQ12506 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:506 om polisen har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att sjösäkerheten även fortsättningsvis ska stärkas av sjöpolisen och för att sjölagen ska kunna efterlevas. Frågorna är ställda mot bakgrund av att utreder alternativet att lägga ned sjöpolisverksamheten i sex av de åtta län som har polisbåtar. Det är som, utifrån de mål som och regeringen satt upp, fördelar polisens resurser till polismyndigheterna och till olika verksamheter inom polisen. Det är därmed en del av uppgift att undersöka olika möjligheter att rationalisera polisverksamheten, så att resurserna används så effektivt som möjligt. Om fattar ett beslut om att lägga ned sjöpolisen vid några myndigheter är det självklart att det finns en plan för hur det brottsförebyggande och brottsbekämpande arbetet till sjöss kan upprätthållas på annat sätt. Jag vill understryka att frågan fortfarande bereds inom och att något beslut ännu inte är fattat.
frs · GQ12507 · 2003-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:507 om kurderna i irakiska har frågat mig om jag avser att ställa krav i för att stärka skyddet för befolkningen i norra . Jag har stor förståelse för den kurdiska civilbefolkningens oro . har i resolution 688 fördömt förtrycket mot kurderna och har fortsatt att följa frågan. Skydd för mänskliga rättigheter och värnande om den irakiska civilbefolkningen i hela är centrala element i FN:s och EU:s agerande gentemot . understryker även vikten av att största möjliga ansträngningar görs för att skydda civilbefolkningen i vid en eventuell väpnad konflikt. har en central roll när det gäller att avgöra vilka eventuella insatser som kan komma att krävas för att skydda befolkningsgrupperna i . är inte medlem i säkerhetsrådet, men vi förutsätter att skydd av kurderna, liksom andra minoriteter, ingår i rådets överväganden. ger sedan ett flertal år humanitärt bistånd till norra . Åren 2001@2002 uppgick detta bistånd till totalt ca och kanaliserades via ett antal enskilda humanitära organisationer. Organisationerna bedriver verksamhet inom områdena vatten och sanitet, minröjning, återuppbyggnad av bostäder, skolor och kliniker samt förstahjälpenprogram. är den fjärde största bidragsgivaren till den av FN upprättade vaktstyrkan United Nations Guards Contingent in (UNGCI), som ger assistans åt internationell personal som arbetar med humanitära program i norra . har vi givit vaktstyrkan totalt i bidrag. Vi har även tagit initiativ i FN för att andra länder ska bidra eller höja sina bidrag till UNGCI. Det finns således en stor beredskap för att överväga lämpliga åtgärder, om den situation som hänvisar till skulle uppstå. kommer att fortsätta att aktivt stödja utvecklingen i norra , i samarbete med FN, EU och andra relevanta fora.
frs · GQ12508 · 2003-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:508 om FN:s kommission för mänskliga rättigheter har frågat mig om jag gjort någon värdering av att lade ned sin röst när ordföranden för FN:s kommission för mänskliga rättigheter skulle utses. i FN:s kommission för mänskliga rättigheter (MRK) roterar mellan de fem regionala grupperna. var det den afrikanska gruppens tur och Afrikanska Unionen hade enhälligt och på högsta politiska nivå ställt sig bakom . Med hänsyn till situationen för de mänskliga rättigheterna i väckte det afrikanska beslutet bestörtning och förvåning. har, liksom övriga EU, under den långa konsultationsprocess som föregått valet till ordförandeposten, betonat att medlemskap i medför en skyldighet att respektera mänskliga rättigheter och att bidra till att upprätthålla internationella normer på området. Vi ser över möjligheterna att medlemskap i bara kan ske om ett land ratificerat de viktiga om mänskliga rättigheter. har vi erkänt rätten för varje regional grupp att nominera kandidater till olika uppdrag i MRK. Inför valet till ordförande hade begärt omröstning. Förutom de tre länder som röstade nej valde , tillsammans med 16 andra länder inklusive de EU-länder som är medlemmar i , att markera vårt missnöje med genom att rösta avstående. Det kan i sammanhanget nämnas att det hänt att något land ifrågasatt en kandidat som presenterats av en regional grupp, vare sig det gällt ordförandeposten eller någon av övriga poster i MRK. Jag vill framhålla att omröstningen och vårt avstående har uppfattats som en mycket stark markering av såväl den afrikanska gruppen som av länder i andra grupper. Min förhoppning är dock att valet och omröstningen inte ska inverka negativt på den kommande sessionen i MRK.