ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12790 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:790 om samarbete mellan kultur och näringsliv har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åstadkomma ett kreativt samarbete mellan kultur och näringsliv. Utgångspunkten är bland annat att kulturen på sina håll visat sig ha hälsobefrämjande effekter för arbetslivet. framhåller särskilt projektet , som medverkat till att sjukskrivningarna minskat på vissa orter i . Jag har svarat på en fråga av om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att lyfta fram kulturen som en hälsobefrämjande faktor. har bland annat i Dagordning för kultur 2003@2006 angett kultur i anslutning till arbetslivet som en punkt. kommer regeringen att närmare överväga vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · GQ12791 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:791 om sjukersättning från har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att utbetalning av sjukersättning inte fördröjs så länge att den enskilde åsamkas problem. Jag uppfattar din fråga på så sätt att det är utbetalningen av sjukpenning som du avser. När det gäller den förmånen har genomströmningstiden ökat något . var bruttotiden, alltså tiden från första kontakten med tills det att utbetalning sker, och ökade 2002 . Detta är ett genomsnitt för samtliga försäkringskassor. Hur det tar fram till utbetalning varierar mellan de olika försäkringskassorna. Anledningen till ökningen är implementeringen av ett nytt ärendehanteringssystem som till en början har tagit resurser från produktionen av ärenden. De allmänna försäkringskassorna leds av styrelser som har ett entydigt ansvar för att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt. ska med utgångspunkt i sin roll som tillsynsmyndighet se till att likformighet, rättssäkerhet och kvalitet i ärendehandläggningen säkerställs. När det gäller ansvar för att ärenden hanteras på ett korrekt och tillförlitligt sätt är det ytterst styrelsen för respektive försäkringskassa som är ansvarig. Försäkringskassorna har tilldelats ökade resurser. har försäkringskassorna fått ca till administrationen. En stor del av resurserna avser ohälsoområdet. Det ankommer på styrelse att använda resurserna på sådant sätt att rätt ersättning kan utbetalas i rätt tid till de försäkrade.
frs · GQ12792 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:792 om insatser för äldre och funktionshindrade har frågat mig vad jag avser att göra för att rätta till tydliga brister när det gäller rättssäkerhet, och som slår hårt på enskilda människors möjlighet att leva ett värdigt liv. Underlåtenhet hos kommuner och landsting att verkställa egna gynnande beslut är ett stort problem. Enligt gällande rätt ska beslut om insats verkställas inom rimlig tid. Att hänvisa till resursbrist, planeringssvårigheter eller rekryteringsproblem är i princip inte godtagbart. Situationen är oroande eftersom personer som beviljas plats i särskilt boende ofta har mycket omfattande behov av vård och omsorg. Problemet är också allvarligt med tanke på situationen för anhöriga till personer vars bedömda behov av omsorg inte kan tillgodoses. För att komma till rätta med denna situation har regeringen givit och i uppdrag att i samverkan se över och analysera skäl och orsaker till att äldre och personer med funktionshinder som beviljats ett särskilt boende inte får det verkställt. Myndigheterna ska redovisa åtgärder som kan bidra till att öka tillgången på särskilda boendeformer. Vilka åtgärder som är lämpliga för att komma till rätta med problemet med underlåtenhet hos kommuner och landsting att verkställa sina egna gynnande beslut bereds inom .
frs · GQ12793 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:793 om besöksförbud på har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att skydda de brottsoffer som mot sin vilja tvingas besöka gärningsmannen på anstalten. Låt mig inleda mitt svar med att understryka att ingen person, varken ett brottsoffer eller någon annan, kan tvingas att besöka den som är intagen i en kriminalvårdsanstalt. Utgångspunkten är att den intagne har rätt till besök i den utsträckning det lämpligen kan ske. Besök får bland annat inte äga rum i sådana fall då ett besök kan vara till skada för någon, till exempel den besökande. Det är en viktig uppgift för kriminalvården att tillämpa regelverket ansvarsfullt så att besök tillåts bara i de fall då detta är lämpligt. Möjligheten för den intagne att ta emot besök utgör å ena sidan en viktig del i rehabiliteringen. Å andra sidan får besök alltså inte tillåtas när det kan hota säkerheten eller vara till skada för någon. När det gäller våld i nära relationer är bilden ofta problematisk och det är tyvärr inte ovanligt att kvinnor som lever i sådana relationer på grund av rädsla för mannen agerar på ett sätt som egentligen inte stämmer överens med deras vilja. Det är viktigt att dessa kvinnor får stöd, skydd och hjälp att förändra sin situation. Det är som har det övergripande ansvaret för dem som har blivit utsatta för brott. Men också kriminalvården måste i sin verksamhet, bland annat när det är fråga om besök, särskilt beakta dessa kvinnors utsatta situation. Jag är övertygad om att det finns goda möjligheter att i det dagliga arbetet inom kriminalvården uppmärksamma och verka för att sådana situationer som tas upp i frågan undviks.
frs · GQ12794 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:794 om kvalificerad yrkesutbildning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att planerade och prioriterade utbildningar inom den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) kan komma i gång som planerat. Den kvalificerade yrkesutbildningen är ett viktigt instrument för att öka tillgången på välutbildad arbetskraft inom olika samhällssektorer. Utbildningarna är efterfrågade av näringslivet och uppvisar goda resultat när det gäller deltagarnas anställning efter avslutad utbildning. Vad beträffar förutsättningarna för kvalificerad yrkesutbildning gäller att verksamheten har haft ett årligt anslag som beräknats motsvara ca 12500 årsstudieplatser. Som framgår av regeringens proposition 2002/03:1 bör de disponibla medlen medge en i huvudsak oförändrad omfattning av verksamheten , men det bör ankomma på Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning att slutligt avgöra antalet utbildningsplatser. Myndigheten har i uppgift att informera om, bedöma, planera och besluta hur många utbildningar som anslaget ger utrymme för. Jag utgår ifrån att det sker på ett sätt som ger anordnarna klara förutsättningar för planeringen. Som statsråd är det vare sig möjligt eller lämpligt för mig att påverka de överväganden och beslut som en myndighet har att svara för. När det gäller den fortsatta verksamheten är det min uppfattning att den kvalificerade yrkesutbildningen ska fortsätta att utvecklas för att möta de behov som finns i arbetslivet. Det kan ske i den takt som det statsfinansiella läget medger. Även om budgetläget är ansträngt är det regeringens ambition att värna den kvalificerade yrkesutbildningen så att verksamheten ska kunna bibehållas på nuvarande nivå.
frs · GQ12797 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:797 om sotningsmonopolet har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att avveckla det så kallade sotningsmonopolet. Regeringen har beslutat överlämna lagrådsremissen Reformerad räddningstjänstlagstiftning till Lagrådet. Lagrådsremissen innehåller bland annat förslag till en ny ordning för sotningen, en ordning som jag anser kommer att säkerställa ett väl fungerande brandskydd och ge den enskilde större möjligheter att påverka sin situation. Huvuddragen i förslaget är att kommunerna även i fortsättningen ska ha ansvar för att sotning, det vill säga rengöring, och brandskyddskontroll utförs regelbundet. En kommun bör dock i större utsträckning än kunna avgöra hur sotningsverksamheten ska organiseras för att på bästa sätt kunna anpassa verksamheten till de förutsättningar som råder lokalt. Möjligheten för den enskilde att ansöka om dispens för att själv utföra sotning på den egna fastigheten ska öka. Vid prövningen av dispensansökan ska kommunen ta hänsyn till den enskildes kompetens och förmåga att utföra uppgiften på ett ur brandskyddssynpunkt betryggande sätt. Ett av förslagen innebär att nuvarande krav på anställning inom sotningsverksamheten för att få genomgå kompetensutbildning ska tas bort. Likt vad som gäller för andra yrkesutbildningar ska i stället tillträdet till utbildning regleras genom uppställda behörighetskrav. Detta medför likaså att kravet på att sotning och kontroll av brandskyddet ska utföras av skorstensfejarmästare eller dennes biträde tas bort. Vidare föreslås att den nuvarande lagens krav på sotning och kontroll av imkanaler i bostadskök och liknande utrymmen tas bort.
frs · GQ12798 · 2003-04-22 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:798 om tvångssterilisering av romer i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av uppgifterna om tvångssterilisering av romer i . har vi från flera källor nåtts av uppgifter om att tvångssteriliseringar av romska kvinnor i ska ha utförts efter självständigheten. Om uppgifterna är korrekta påvisar de allvarliga brott mot dessa kvinnors mänskliga rättigheter. Regeringen har i bilaterala kontakter med framfört hur allvarligt vi ser på dessa uppgifter och understrukit vikten av att alla misstankar om brott undersöks på ett juridiskt korrekt sätt. Det är viktigt att bringa full klarhet i de faktiska förhållandena. Den har även tagit initiativ till att EU tog upp ärendet med vice premiärminister vid ett möte med EU-ambassadörerna i . Csáky rapporterade att en förundersökning under ledning av den slovakiske riksåklagaren hade påbörjats och att man inväntade resultatet. EU uppmanade även den slovakiska regeringen att bjuda in relevant expertis från som stöd i det fortsatta arbetet. Låt mig påminna om att regeringen har varit mycket aktiv i frågan om romernas situation i EU:s nya medlemsstater. Romerna utgör en marginaliserad grupp av befolkningen. Diskrimineringen av romer är utbredd. De negativa attityderna bland den övriga delen av befolkningen är djupt rotade. På motsvarande sätt är romers misstro mot icke-romer och myndigheter omfattande. Utbildningsnivån bland romer är ofta låg. De har därför varit hänvisade till arbeten inom tung industri, gruvor med flera branscher som drabbats mycket hårt av den ekonomiska omvandlingen i . Som ett resultat har romer kommit att bli alltmer överrepresenterade bland arbetslösa och de så kallade nyfattiga. Det är min övertygelse att den fortsatta EU-integrationen utgör den bästa vägen till fortsatt positiv utveckling, såväl demokratiskt som ekonomiskt och socialt, i EU:s nya medlemsländer. Detta är inte minst viktigt för de socialt utsatta grupperna, däribland romerna. Jag kommer att fortsätta verka för att frågor om romernas situation i EU:s nya medlemsstater får tillbörlig uppmärksamhet, såväl inom EU som i andra relevanta fora.
frs · GQ12799 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:799 om SJ:s avtal om tågtrafik Mot bakgrund av omförhandlingar av trafikeringsavtal mellan Tåg i Bergslagen och SJ har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att SJ ska hålla ingångna avtal. Ansvarfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig understryka att detta är ett trafikeringsavtal som är träffat mellan Tåg i Bergslagen och det statligt ägda företaget . Enligt aktiebolagslagen ligger ansvaret för aktiebolags operativa verksamhet hos bolagets ledning och ytterst ansvarig är bolagets styrelse. Denna beslutsordning gäller för såväl statligt ägda som privata bolag. Regeringen har ingen möjlighet att påverka innehållet i eller eventuella förändringar i avtalet. Förändringar av avtalet är således en förhandlingsfråga mellan Tåg i Bergslagen och .
frs · GQ12800 · 2003-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:800 om E20 som motorväg har frågat om jag gjort bedömningen att E20 inte behöver prioriteras för en utbyggnad till motorväg. fick i uppdrag att upprätta ett förslag till nationell väghållningsplan för perioden 2004@2015. förslag ska lämnas till regeringen . Vägledande för prioritering ska vara samhällsekonomisk lönsamhet, där hänsyn också tas till hur mycket åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Något ställningstagande från regeringen till huruvida E20 ska prioriteras för utbyggnad till motorväg finns således inte.
frs · GQ12801 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:801 om utredningen om flyktingstatus för personer som är förföljda på grund av kön eller sexuell läggning har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att ge frivilligorganisationer representation i utredningen om flyktingstatus för personer som är förföljda på grund av kön eller sexuell läggning. Som bakgrund till frågan anger att experterna och de sakkunniga i utredningen till största delen består av jurister som företräder . Däremot ingår inga företrädare för de frivilligorganisationer som arbetar med flyktingfrågor och företräder asylsökande som åberopar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. anför vidare att när frivilligorganisationer begärt att få representation i utredningen har avvisat detta med motiveringen att det räckt med att statliga myndigheter är representerade. Här krävs vissa klargöranden. Den särskilde utredaren samt experterna och de två sakkunniga förordnades . De representerar olika delar av samhället, bland annat domstolsväsendet, universitetsvärlden, samt Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). HomO har till uppdrag att verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte förekommer på några områden av det svenska samhällslivet och besitter en bred sakkunskap på området. Bland övriga experter finns personer som har erfarenhet av att hantera ärenden där den asylsökande åberopar förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. har på en förfrågan om ytterligare medverkan i utredningen anfört att den nuvarande sammansättningen av experter och sakkunniga får anses vara väl balanserad. Avslutningsvis vill jag understryka att frivilligorganisationerna inte är utestängda från att representeras i utredningen. Det står frivilligorganisationerna fritt att kontakta utredningen för att framföra sina synpunkter. Flera frivilligorganisationer kommer också att delta i remissförfarandet då deras sakkunskap på området kommer att beaktas. Vi har dessutom ett samarbete med frivilligorganisationerna inom ramen för där de här frågorna ytterligare kan diskuteras.
frs · GQ12802 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:802 om växande löneklyftor har mot bakgrund av att presenterat en ny vd och lönevillkoren för denne frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra stötande höga lönesättningar till chefer inom den statliga sektorn. Förhandlingar och beslut om verkställande direktörernas anställningsvillkor är ett ansvar för bolagens styrelser. De samlade ersättningsvillkoren för respektive verkställande direktör är ett resultat av bland annat bolagets storlek, situation och marknadsposition. Ersättningsvillkoren bör därför utformas utifrån respektive bolags situation. Regeringen har i detta avseende utfärdat riktlinjer som innebär att löner och andra förmåner till ledande befattningshavare ska vara konkurrenskraftiga men inte löneledande på marknaden. Styrelsen i Posten har i det aktuella beslutet om den totala ersättningsnivån för vd tagit regeringens riktlinjer i beaktande. Jag vill framhålla att ersättningsnivåerna till de verkställande direktörerna i de statligt ägda bolagen ska vara väl motiverade, tydliga och relaterade till förväntad prestation. ser jag dock inte skäl till att ändra i regeringens riktlinjer avseende ersättningar till ledande befattningshavare.
frs · GQ12803 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:803 om brott mot funktionshindrade de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att rättssäkerheten även omfattar funktionshindrade. Alla människor måste självklart garanteras samma rättstrygghet. Jag är dock medveten om att det kan finnas ett behov av att ytterligare öka förståelsen och kunskapen inom rättsväsendet när det gäller människor med funktionshinder. Det är därför viktigt att alla myndigheter, inte bara inom rättsväsendet, arbetar för att förbättra sina handläggningsrutiner så att funktionshindrade ges samma möjligheter som andra. Polisen möter ofta brottsoffren på ett tidigt stadium, och det är därför viktigt att man där har god kunskap om olika funktionshinder. I artikeln som de hänvisar till framgår att det finns brister, men också att det inom polisen finns en stor medvetenhet i fråga om detta, och att en rad åtgärder vidtas. Jag kan mot bakgrund av detta inte se att det finns skäl för regeringen att frångå den grundläggande principen att myndigheterna självständigt ansvarar för att utbilda sin personal i att hantera de situationer man möter i det dagliga arbetet. Jag kommer dock att hålla mig informerad om utvecklingen.
frs · GQ12804 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:804 om hinder på grund av miljökrav för bostadsbyggandet i storstäder de har frågat mig om jag är beredd att se över befintlig miljölagstiftning så att det blir lättare att bygga bostäder i storstäderna. Behovet av nya bostäder i storstäder, däribland , är mycket stort. Som har framgått i olika sammanhang anser regeringen att det är viktigt att det byggs fler bostäder. Men minst lika viktigt är att människor inte utsätts för skadliga luftföroreningar, bullerstörningar, skadliga radonhalter eller andra oacceptabla hälso- och säkerhetsrisker. Buller upplevs som ett stort problem för många människor. Det är därför viktigt att ta till vara alla möjligheter till förbättringar. Det kan göras med genomtänkt lokalisering av byggnader i förhållande till trafikbuller, genom planering av lägenheter så att störningarna minimeras och genom byggnadstekniska åtgärder som exempelvis treglasfönster. Om sådana förebyggande åtgärder genomförs, behöver inte buller utgöra ett hinder mot bostadsbebyggelse i storstäder. har fattat flera beslut som reglerar de kvaliteter som våra bostäder förväntas ha. I framhålls att lagens bestämmelser syftar till att främja goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna nu och framgent. Ett av delmålen i miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö handlar om buller och som etappmål anges att antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som beslutat om för buller i bostäder ska ha minskat jämfört med . Jag är angelägen om att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ska kunna nås även i storstadsmiljöer. Riktvärden för buller från trafiken behandlades av i propositionen Infrastrukturinriktning för framtida transporter (1996/97:53). Vid tillämpning av riktvärdena bör hänsyn tas bland annat till vad som är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. Därmed finns möjligheter till avvägningar mellan olika intressen och behov inom olika delar av landet. Det är en uppgift för bland annat myndigheterna och kommunerna att svara för den lokala tillämpningen av de mål och riktlinjer som regeringen och beslutat om. I detta ingår också att inom de ramar som lagstiftningen anger i de enskilda fallen göra avvägningar mellan olika viktiga intressen. En grundläggande utgångspunkt vid fysisk planering och samhällsbyggande måste dock alltid vara att en hållbar utveckling ska främjas och en god och hälsosam miljö tillförsäkras människor. Jag anser att den nuvarande lagstiftningen väl tillgodoser möjligheterna till avvägningar i bedömningen av hur bland annat riktvärden om buller ska tillämpas. Jag anser det däremot inte acceptabelt att generellt ha lägre miljökrav i eller andra stora städer än i övriga landet. Jag är därför inte beredd att föreslå några åtgärder med en sådan inriktning.
frs · GQ12805 · 2003-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:805 om infrastrukturpengar till de har frågat mig om jag avser att tillse att åtminstone får investeringsanslag för infrastruktursatsningar i proportion till sin folkmängd. tog beslut om regeringens proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem. Jag vill rikta Pourbaix-Lundins uppmärksamhet på att riksdagsbeslutet innebär att statens anslag för investering i vägar och järnvägar ska användas för att uppnå bästa samhällsekonomiska lönsamhet och för att på bästa sätt uppfylla det transportpolitiska målet. Planeringsmyndigheterna ska lämna sina planförslag till regeringen . Regeringen kommer därefter att granska och fastställa och planer och besluta om slutlig fördelning av länsramarna. Bästa samhällsekonomiska lönsamhet och att verka i riktning mot det transportpolitiska målet blir vägledande i det arbetet.
frs · GQ12806 · 2003-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:806 om kommunikationer för pendlare i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa goda, stabila och förutsägbara kommunikationer för pendlarna i . Frågan är ställd mot bakgrund av att befarar att SJ kommer att ta bort en avgång på sträckan Stockholm@Katrineholm. En principiell utgångspunkt som lades fast transportpolitiska beslut är att interregional trafik ska bedrivas på kommersiella grunder. I samma beslut läggs också fast att SJ ska ha trafikeringsrätten på stomnätet, det vill säga i praktiken för den kommersiellt lönsamma trafiken. I principen om att trafiken ska bedrivas kommersiellt ligger att SJ självständigt, med utgångspunkt i affärsmässiga bedömningar, avgör vilken trafik som ska bedrivas. Jag eller regeringen har ingen möjlighet att direkt påverka SJ:s utbud. Jag vill dock betona att jag delar positiva syn på utvecklingen av större, mer funktionella arbetsmarknadsregioner. Jag vill i det sammanhanget även peka på att regeringen tagit flera initiativ till att staten tillsammans med trafikhuvudmännen genomför samordnade upphandlingar av trafik, bland annat i syfte att skapa integrerade system av kollektivtrafik som gynnar utvecklingen av mer funktionella arbetsmarknadsregioner. Jag vill också peka på att regeringen tillsatte en järnvägsutredning (dir. 2001:48) som bland annat har till uppgift att med utgångspunkt i konsumentintresset analysera möjliga utvecklingsvägar för såväl person- som godstrafiken på järnväg. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande .
frs · GQ12807 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:807 om bostadsrättsföreningar och samhällsservicen har frågat mig om jag avser att lägga fram lagförslag som undanröjer risken för att bostadsrättsföreningar som upplåter lokaler för samhällsservice straffas skattemässigt. En bostadsrättsförening beskattas enligt olika regler beroende på om den uppfyller kraven för att vara ett privatbostadsföretag, så kallad äkta bostadsrättsförening, eller inte. En bostadsrättsförening som inte uppfyller kraven för att vara en äkta förening beskattas enligt vanliga regler på samma sätt som andra hyreshusägare i inkomstslaget näringsverksamhet medan en äkta förening schablonbeskattas. En svensk ekonomisk förening eller ett svenskt aktiebolag anses vara en äkta bostadsrättsförening om företagets verksamhet till klart övervägande del består i att åt sina medlemmar eller delägare tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget. Den översyn av lagstiftningen avseende bostadsrättsföreningar som kommun- och bostadsministern har aviserat tar inte sikte på hur olika bostadsrättsföreningar ska beskattas eller hur gränsen mellan äkta och oäkta föreningar ska dras. Däremot pågår inom ett arbete som gäller möjligheten att få uppskovsavdrag när en skattskyldig byter sin gamla bostad och köper en andel i en bostadsrättsförening som är nybildad. Under uppbyggnadsskedet kan sådana föreningar falla utanför det skattemässiga begreppet privatbostadsföretag, det vill säga klassificeras som oäkta. Köparen av en bostadsrätt i en nybildad förening riskerar därmed att inte få uppskovsavdrag för kapitalvinsten från den gamla bostaden vid ett bostadsbyte. Gränsdragningen mellan äkta och oäkta föreningar har i princip varit densamma sedan tillkomsten av den numera upphävda kommunalskattelagen . Jag har inte för avsikt att nu lägga fram något förslag som innebär att gränsdragningen ändras.