ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12405 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:405 om nationaldag som helgdag har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att ärendet med att göra till allmän helgdag snabbas på så att ytterligare förseningar inte uppkommer. Som nämner har regeringen tillsatt en utredning @ 6juni-utredningen @ som ska utarbeta ett förslag som innebär att blir allmän helgdag. Min förhoppning är att så kan ske . Utredningen ska enligt sina direktiv redovisa sitt uppdrag . Mot denna bakgrund finns det ingen anledning för mig att vidta några åtgärder innan jag har tagit del av utredningens förslag.
frs · GR12406 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:406 om åldersgräns för privatläkare har frågat mig när jag kommer att presentera ett förslag på lagändring i enlighet med beslut om åldersgräns för privatläkare. Landstingen har full rätt att bevilja privatpraktiserande läkare offentlig finansiering, oavsett vårdgivarens ålder. Den åldersgräns som emellertid brukar diskuteras, och där förslag på ändringar lämnats av (SOU 2003:7), är den 67-årsgräns som finns för läkares rätt till ersättning enligt den nationella taxan. Av lagen om läkarvårdsersättning, som reglerar villkoren för ersättning enligt taxan, framgår dock klart och tydligt att landstingen kan medge undantag från åldersgränsen . Privatpraktiserande läkare, som i stället för ersättning enligt den nationella taxan har ingått individuella vårdavtal med , får ersättning på de villkor och grunder som och vårdgivaren kommit överens om. Någon övre åldersgräns finns överhuvudtaget inte när det gäller möjligheterna att teckna vårdavtal. Vårdavtal är den dominerande avtalsformen för privatpraktiserande läkare. betänkande har remissbehandlats och bereds inom .
frs · GR12407 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:407 om religionsfrihet i Skånberg har frågat mig om jag avser att, utifrån riktlinjerna för den svenska biståndspolitiken, påtala vikten av religionsfrihet och mänskliga rättigheter för den vietnamesiska regeringen. Jag håller med Skånberg om att det fortfarande finns betydande problem i rörande respekten för de mänskliga rättigheterna. Även om utvecklingen går i rätt riktning finns det fortfarande begränsningar i yttrande-, press- och organisationsfriheten, liksom i religionsfriheten. för en kontinuerlig dialog med om landets bristande respekt för mänskliga rättigheter. Besöksutbytet har varit omfattande, varvid det funnits många tillfällen för regeringen att föra fram budskapet att omvärlden förväntar sig en utveckling inom MR- och demokratiområdena. Så sent som besökte ambassadör med ansvar för mänskliga rättigheter och diskuterade då på vilket sätt kan bidra till en ökad respekt för mänskliga rättigheter i landet. Målet för utvecklingssamarbete med är att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Utvecklingssamarbetet inriktas på att främja förutsättningar att långsiktigt och på ett miljömässigt hållbart sätt minska fattigdomen, samt att främja öppenhet och utveckling i riktning mot demokrati och ökad respekt för mänskliga rättigheter. Inom ramen för MR-biståndet är aktivt inom det vietnamesiska rättsväsendet, bland annat med stöd till juristutbildning, rättshjälp till kvinnor, barn och minoriteter samt lagstiftningsarbete. Samarbetet äger rum mellan det vietnamesiska justitieministeriet och aktörer från juridiska fakulteterna i och . samarbetar även med övriga EU-länder på MR-området i . Landets numera öppnare förhållningssätt i MR-frågor har möjliggjort diskussioner mellan den lokala EU-trojkan och företrädare för . ägde en dialog kring MR-frågor rum mellan EU-trojkan och vietnamesiska företrädare. På agendan stod bland annat etniska minoriteters rättigheter. företogs en EU-trojkaresa till högländerna för att bland annat studera etniska minoriteters möjligheter att fritt utöva sin religion. Som tillägg till detta kan nämnas att UD:s årliga rapport om mänskliga rättigheter i kommer att publiceras på UD:s hemsida på Internet. I rapporten finns bland annat vittnesbörd om bristande respekt för mänskliga rättigheter i relation till etniska minoriteter i Centrala högländerna. Rapporten är ytterligare ett sätt att försöka påverka förhållandena i denna fråga. kommer även fortsättningsvis att påtala vikten av religionsfrihet och en positiv utveckling inom MR- och demokratiområdena i våra bilaterala kontakter med vietnamesiska företrädare och inom ramen för EU.
frs · GR12408 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:408 om anställningsskydd har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att se över lagstiftningen om anställningsskydd. Frågan är ställd mot bakgrund av att företagsledningen vid i enligt hennes mening på olika sätt för en tuffare politik gentemot de anställda, samt att företaget nu gått ut med att man vill varsla 70 namnangivna Metallanslutna anställda, som man vill ta in 50 extra anställda till sin monteringsavdelning. menar att det är svårt att tro på företagets förklaring att varslet skulle handla om övertalighet, utan att det är lättare att tolka det som att företaget vill förbigå turordningsreglerna. anför också att de anställda och de fackliga organisationerna vid företaget känner en viss maktlöshet och oro för hur långt företaget faktiskt kan gå. Det är viktigt att arbetstagarna kan känna sig trygga i att de har ett gott skydd i varsel- och uppsägningssituationer och att gällande regler inte förbigås. Att bedöma om en viss arbetsgivare följer gällande regler eller inte ligger dock inte i min uppgift som statsråd. Det är de fackliga organisationernas uppgift att genom förhandlingar och på annat sätt tillvarata sina medlemmars intressen. Om gällande lagar och avtal inte följs, finns ytterst möjligheten att driva frågan i domstol. Lagen om anställningsskydd innehåller regler som måste följas i samband med uppsägningar, bland annat regler om saklig grund för uppsägning och turordning. Arbetsgivarens skyldighet att förhandla före ett beslut om uppsägning på grund av arbetsbrist regleras i medbestämmandelagen. Främjandelagen innehåller bland annat regler om varsel till länsarbetsnämnden i samband med driftsinskränkningar. Jag beskrev i ett tidigare frågesvar till vilka åtgärder som vidtogs för att skulle klara omställningen efter de tidigare varsel vid som blev kända . Liksom jag redan då anförde är det av stor vikt att alla berörda parter i en varselsituation deltar och bidrar till att mildra effekterna. Arbetsmarknadspolitiken har en viktig uppgift i detta arbete. () har regeringens uppdrag att säkerställa nödvändiga resurser och kompetens för arbetsmarknadspolitiska insatser på orter som drabbas av större varsel. Det är AMS som ansvarar för att tillgängliga resurser styrs till de områden där de bäst behövs. Resurserna ska fördelas utifrån regionala förutsättningar och vid behov omfördelas under pågående budgetår. Lagen om anställningsskydd har varit föremål för en större översyn. har till regeringen överlämnat utredningen arbetsrätt @ för ett föränderligt arbetsliv (DS 2002:56). I utredningen berörs bland annat regleringen vid arbetsbristuppsägningar. Utredningens förslag bereds inom . Mot ovan redovisad bakgrund finner jag inte att det finns skäl att med anledning av den av beskrivna situationen ytterligare se över lagen om anställningsskydd.
frs · GR12409 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:409 om barn i missbrukarfamiljer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skydda barn som far illa i familjer, där någon eller båda föräldrarna missbrukar alkohol eller andra droger. Det är rätt som konstaterar att vi inte har statistik över hur många barn som lever i familjer där det förekommer missbruk. Vad vi vet är att missbruk hos föräldrar är den vanligaste orsaken till att barn omhändertas. Det är också väl känt att barn till missbrukare lever med en hög stressnivå då deras tillvaro präglas av oförutsägbarhet och att de behöver uppmärksammas och få del av samhällets stöd på olika sätt. Barn som lever i utsatta situationer måste uppmärksammas oavsett vilket skäl som ligger bakom. De lagändringar som genomfördes i socialtjänstlagen syftar till att stärka skyddet för barn i utsatta situationer. Bland annat har det införts hänvisningar till anmälningsskyldigheten enligt socialtjänstlagen i relevant lagstiftning bland annat skollagen och hälso- och sjukvårdslagen. Samverkan mellan olika myndigheter har också lagfästs. Vår medvetenhet om att barn till missbrukare behöver särskilt stöd har ökat och det finns verksamma metoder för att ge barn stöd till exempel genom att delta i gruppverksamheter. Samtliga kommuner har inte satsat på sådan verksamhet, men den förekommer på många håll och fungerar väl. har länsstyrelserna fördelat medel till kommunerna för att utveckla missbrukarvården. Bland annat har under åren 2000@2003 fördelats till utveckling av verksamheter för barn till missbrukare och barn i familjer där våld och övergrepp mellan vuxna förekommer. Sammanlagt 196 verksamheter som riktar sig till barn i missbruksmiljöer har fått stöd. som kommittén arbetar målinriktat med frågor som rör barn till missbrukare. Det handlar dels om metodutveckling, dels om kunskapsöversikter. Den parlamentariska kommittén med uppgift att ta fram underlag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (dir. 2003:76) har bland annat i uppdrag att göra en samlad analys av den sociala barn- och ungdomsvårdens mål, innehåll, resultat och organisation. Kommittén kommer att beröra frågor som rör barn till missbrukare. Sammanfattningsvis är det ändå så att den bästa insatsen för barn till missbrukare är att hjälpa föräldern, eller föräldrarna, ur sitt missbruk. Därför är det min ambition att göra en särskild satsning för att rusta upp och stärka missbrukarvården .
frs · GR12411 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:411 om nya jobb i har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att se till att det kan skapas nya jobb i som ersättning för dem som går förlorade när , , avvecklas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först säga att jag naturligtvis delar oro över följderna av avvecklingen av HMAB för kommun och . Det är nu viktigt att alla berörda parter deltar i arbetet med att mildra de negativa effekterna. Arbetsmarknadspolitiken har en viktig uppgift i detta arbete. har regeringens uppdrag att säkerställa att nödvändiga resurser och kompetens för arbetsmarknadspolitiska insatser styrs till de områden där de bäst behövs, till exempel orter som drabbas av större varsel. Resurserna ska fördelas utifrån regionala förutsättningar och vid behov omfördelas under pågående budgetår. Det är också viktigt att kommun fortsätter att bedriva sitt framåtsyftande arbete med att utveckla näringslivet, till exempel med de framgångsrika åtgärderna inom turismen, där har unika förutsättningar. Regeringen bedriver en aktiv politik för att ta till vara de olika tillväxtmöjligheter som finns i hela landet, däribland i . Detta gör vi i linje med den nya regionala utvecklingspolitiken som beslutades av . I den ingår bland annat även fortsättningsvis särskilda insatser för inland. Regeringen har innevarande år anslagit till i för allmänna regionalpolitiska åtgärder. kommun ingår vidare i nationellt stödområde A vilket innebär att både befintliga företag och företag som etablerar sig i området kan erhålla högsta bidrag för bland annat investeringar och sysselsättningsökning. kommun ingår också i EG:s strukturfondsprogram Mål 1 vilket öppnar ytterligare möjligheter att finansiera projekt som kan stimulera näringslivsutvecklingen. Jag vill också nämna ett centralt instrument för lokal och regional näringslivsutveckling inom den regionala utvecklingspolitiken, de regionala tillväxtprogrammen. Regeringen avser att fatta beslut om dessa, däribland programmet som utarbetats inom . Jag vet också att Inlandsdelegationen, som tillsattes av regeringen , tillsammans med kommun arbetar mycket aktivt för att stärka näringslivet. Jag, och regeringen i övrigt, avser att även framöver arbeta för att skapa goda förutsättningar för näringslivsutveckling på lokal och regional nivå, så även i kommun.
frs · GR12413 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:413 om statlig inköpssamordning med ramavtal har frågat näringsminister om han avser att vidta några åtgärder för att se över den statliga inköpssamordningen med ramavtal. Frågan har överlämnats till mig. Inledningsvis vill jag säga att lagen om offentlig upphandling medger upphandling genom ramavtal. Jag vill också säga att jag delar uppfattning att särskild hänsyn måste tas till små företags möjligheter att delta i ramavtalsupphandlingar. I propositionen 1997/98:136 konstaterade regeringen att det finns en potential för väsentliga besparingar genom ökad samordning av de statliga myndigheternas inköp och att de fördelar som bland annat ramavtal erbjuder innebär att den statliga inköpssamordningen bör stärkas. Kravet på en effektivare statlig upphandling genom samverkan har slagits fast i förordningen (1998:796) om statliga myndigheters inköpssamordning. Enligt förordningen ska små och medelstora företags möjligheter att delta i upphandlingar beaktas. En myndighet är också fri att använda en annan form av avtal, som sammantaget är bättre än ett befintligt ramavtal. Jag har även erfarit att Statskontoret aktivt arbetar med att få fler små företag att delta i ramavtalsupphandlingar. påtalar att en leverantör i ett ramavtal med flera leverantörer inte garanteras någon försäljning enligt avtalet och kan bli helt utan beställningar. I anledning av detta vill jag framhålla att den grundläggande principen om öppenhet och förutsebarhet kräver att den upphandlande enheten så långt det är möjligt klargör i förfrågningsunderlaget hur de olika leverantörerna kommer att utnyttjas, det vill säga anger en prioritetsordning eller anger att de av till exempel beredskapsskäl kommer att utnyttjas i lika stor omfattning. Jag vill också erinra om att användning av ramavtal regleras i förslaget till nytt EG-direktiv om offentlig upphandling som klargör hur upphandling med hjälp av ramavtal ska gå till. Jag avser att följa utvecklingen när det nya EG-direktivet på området har genomförts.
frs · GR12414 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:414 om överträdelse av budgetlagen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika att överträdelser begås mot budgetlagen med anledning av att regeringen beslutat att eventuellt senarelägga utgifter som budgeteringsmarginalen är liten. Regeringen är fast besluten att klara utgiftstaket. Utgiftstaket är ett viktigt budgetpolitiskt mål som har klarats samtliga år sedan det infördes . Om det finns risk för att ett utgiftstak kommer att överskridas är regeringen enligt budgetlagen skyldig att vidta eller föreslå åtgärder för att undvika detta. För att säkerställa att utgiftstaket inte överskrids har därför regeringen beslutat att decemberavgiften till EG:s budget inte skulle föras över från Kammarkollegiet och till . Överföringen ska i stället, om inte annat beslutas, ske i samband med betalningen . Vidare innebär regeringsbeslutet att jag ska besluta närmare om tidpunkt och belopp som ska överföras. Regeringen är fast besluten att även klara utgiftstaket . Regeringen kommer att presentera sin nästa bedömning av utgiftsläget samt eventuella åtgärder och förslag med anledning av utgiftstaket i vårpropositionen .
frs · GR12415 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:415 om rättsliga grund för avgifter och 423 om rättslig grund för avgifter och har ställt varsin fråga till mig som båda rör den rättsliga grunden för uttag av avgift. Bakgrunden till frågan är att tar ut en avgift av de privata spårägarna för att ansluta en växel från det privata spåret till statens spåranläggningar. Enligt frågeställarna är den rättsliga grunden för avgiftsuttaget oklar och de undrar därför vilken bedömning jag gjort av den rättsliga grunden för avgiftsuttaget samt om jag har för avsikt att bringa klarhet i vilka regler som gäller. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. Bakgrunden till avgiftsuttaget hänför sig till tiden då bildades. Beslutet om delningen av affärsverket omfattade inte alla detaljer i gränsdragningen mot utan dessa reglerades i ett antal överenskommelser mellan och affärsverket. övertog från affärsverket principer som har sin grund i förhållanden som rådde långt innan bildades . har lagt sitt huvudbetänkande (SOU 2003:104) vilket innehåller förslag bland annat rörande avgiftsuttaget på järnväg. Det kan i detta sammanhang finnas skäl att se över den frågeställning som har tagits upp av frågeställarna.
frs · GR12416 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:416 om , har frågat statsrådet vad hon avser att göra för att med bevarande av integritet möjliggöra fortsatt utgivning av . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har anmodat regeringen att vidta åtgärder så att kravet på att ska kungöra i Post- och kan slopas. Detta har resulterat i en departementspromemoria (Elektroniskt kungörande, Ds 2003:42). I promemorian föreslogs att alla de kungörelser som enligt skilda författningsbestämmelser ska publiceras i Post- och i stället ska publiceras på en webbplats på Internet. föreslogs vara ansvarig för webbplatsen. En trolig konsekvens av promemorians förslag är att Post- och inte kan fortleva i sin nuvarande form. har utgivningsrättigheterna för Post- och . Större delen av intäkterna från Post- och används nu för att finansiera arbetet med . Det är från min utgångspunkt givet att frågan om finansieringen av ordboken måste lösas innan regeringen kan lägga fram en proposition om en reformerad kungörelseordning. Det har visat sig vara svårt att hitta en fristående finansiering av ordboken. Det innebär i sin tur att promemorians förslag kan vara svårt att genomföra fullt ut. Jag avser därför att ge en sakkunnig person i uppdrag att utreda frågan om den framtida ordningen för kungörelser. Det uppdraget kommer att utformas så att både intresset av ett ändamålsenligt kungörelsesystem och de intressen som hänvisar till i sin fråga kan beaktas. Jag räknar med att den sakkunnige personen kan inleda sitt arbete in .
frs · GR12417 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:417 om flygtafik i fjällområdena har frågat mig om jag anser att och förslag om hur målet att minska bullret från flygtrafik i fjällområdena ska uppnås är en rimlig inskränkning i tillgängligheten till den norrbottniska fjällvärlden och hur jag avser att agera för att säkerställa flyg- och turistnäringens överlevnad vid införandet av ytterligare flygrestriktioner. I regeringens proposition om Svenska miljömål återfinns som påpekar delmål beträffande buller i fjällen knutet till miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. I propositionen anges att i ett generationsperspektiv bör låg bullernivå i fjällområdet eftersträvas liksom att arealen områden med stora upplevelsevärden eller höga natur- och kulturvärden som är fria från buller och andra störningar ökar. och föreslår i sin skrivelse inskränkning för flygverksamheten i skoterregleringsområdena klassificerade som A och B. A utgörs av områden utan allmänna skoterleder och med mycket starka begränsningar för körning med terrängskoter. B utgörs av områden med få allmänna skoterleder och med starka begränsningar för körning med terrängskoter. I finns tre A-klassificerade områden: Torneträsk, Tjuoltadalen och , med en sammanlagd areal om samt tre B-klassificerade områden: , och , med en areal om sammanlagt . Verken föreslår att terrängkörningsförordningen ändras så att regeringen ges rätt att besluta om förbud mot start och landning med flygfarkoster i dessa kategorier av områden. Detta förslag paras med att länsstyrelserna ges möjlighet att ge dispens eller meddela undantag för vissa områden. Jag tycker det är viktigt att slå vakt om bullerfria områden eftersom det tveklöst håller på att bli en brist på sådana områden. Jag är medveten om turistnäringens stora betydelse för inland och sådana aspekter kommer att vägas in när regeringen kommer att ta ställning till verkens samlade förslag.
frs · GR12418 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:418 om kompensationsförvärv vid avsättning av mark för naturvårdsändamål har frågat vilka åtgärder miljöministern avser att vidta för att underlätta för kompensationsförvärv i samband med avsättning av mark för naturvårdsändamål. Eftersom frågan avser förhållanden som berör och jag är ansvarig för bolaget så besvarar jag frågan. Den fråga som tar upp är i vilken utsträckning skogsägare i aktiebolagsform ska kunna förvärva mark från om skogsägarens mark behöver tas i anspråk för naturvårdsändamål. Jag har erfarit att och för en diskussion som syftar till en enhetlig praxis i fråga om ersättningsmark. Vilka markägarekategorier som bör kunna erbjudas ersättningsmark är en av de frågor som avhandlas. Jag vill avvakta resultatet av de samtal som pågår mellan och och jag ser därför inte nu skäl att vidta några åtgärder från min sida.
frs · GR12419 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:419 om flyktingar från har frågat mig om och när jag avser att verka för ett beslut i ett från överlämnat ärende. har överlämnat fyra ärenden till regeringen för avgörande. Ärendena omfattar sammanlagt åtta personer. I överlämnandeskrivelserna anför nämnden bland annat att det är av särskild vikt för utlänningslagens tillämpning att regeringen avgör ärendena. Beredning av ärendena pågår. Regeringen planerar att fatta beslut i ärendena .
frs · GR12420 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:420 om öppnande av har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att människor i ökad utsträckning ska kunna ta del av registrerade personuppgifter rörande dem själva som finns i . Inledningsvis vill jag framhålla att Säkerhetspolisen svarar för oerhört viktiga uppgifter som att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet och svara för bekämpning av terrorism. För att Säkerhetspolisen ska kunna fullgöra dessa uppgifter är det självklart oundvikligt att delar av dess verksamhet omgärdas av sekretess. Det betyder inte att sekretessen ska vara mer omfattande än vad som är nödvändigt. Regeringen verkar därför för att göra Säkerhetspolisens verksamhet öppen för allmänhetens insyn i så stor utsträckning som möjligt. Mot den bakgrunden genomfördes så sent som förändringar i sekretesslagen. är uppgifter om Säkerhetspolisens verksamhet som införts i en allmän handling offentliga. De nya bestämmelserna innebär också att en person har rätt att få veta om han eller hon har registrerats eller inte hos enligt vissa numera upphävda författningar. Som ett ytterligare led i att öka öppenheten för Säkerhetspolisens verksamhet har regeringen beslutat om ett nytt uppdrag till . Genom beslutet har fått i uppdrag att försöka fastställa de fall där personers anställningsförhållanden för tiden den 1juli 1945@30 september 1969 har påverkats negativt på grund av att uppgifter har lämnats ut från Säkerhetspolisens eller dess tidigare motsvarigheters register. har tidigare haft liknande uppdrag som omfattat tiden den 1 oktober 1969@30 juni 1996. Regeringen har alltså vidtagit ett flertal åtgärder för att enskilda ska kunna få veta om registrering har skett. Jag har inte för avsikt att ta initiativ till några ytterligare förändringar.