frs · GQ12993 · 2003-05-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:993 om ökat antal bluffakturor och 1000 om rättsliga åtgärder för att hantera bluffakturorna har frågat näringsminister vad han avser att göra för att stötta hederliga företagare och andra genom att städa upp bland så kallade bluffakturor. Hon har i samband med detta också ställt en fråga till mig vad jag avser att göra för att förhindra utvecklingen av så kallade bluffakturor så att företagare bland annat undviker att få anmärkningar. Den fråga som ställts till näringsministern här överlämnats till mig för besvarande. Det är en angelägen fråga som tar upp. Jag svarade på en fråga från i samma ämne och mitt svar nu blir detsamma som då. Förfarandet med att skicka ut så kallade bluffakturor går ofta ut på att sända räkningar för abonnemang eller annonser och ge sken av att en beställning har gjorts, trots att så inte är fallet. I många fall har den som fakturerats inte ens fått någon vara levererad eller tjänst utförd. Förfarandet kan vara straffbart enligt bestämmelserna om bedrägeri. I vissa fall, till exempel där mottagaren har fått en motprestation kan det ibland vara svårt att styrka att brott har begåtts. Det torde vara svårt att genom ändringar i strafflagstiftningen öka möjligheterna att komma åt den här typen av beteenden. Däremot har andra lagstiftningsåtgärder vidtagits. Det är exempelvis förbjudet för näringsidkare att skicka någon fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelanden för produkter som inte uttryckligen har beställts. Om en näringsidkare uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot förbudet kan han eller hon åläggas att betala en marknadsstörningsavgift. Polisen bedriver ett omfattande arbete för att förebygga och bekämpa bluffakturering, som ofta är mycket välorganiserad med förgreningar både nationellt och internationellt. Främst sker detta inom där man kartlägger, analyserar och utreder fall som uppdagas i landet. Man har med hjälp av inrättat en särskild databas för ändamålet. Inom ramen för samarbetet med gör också besök på företag runtom i landet för att informera om problemet med bluffakturor och vilka skyddsåtgärder som kan vidtas hos företagen. På åklagarsidan har Riksåklagaren meddelat föreskrifter om samordning av brottmålsärenden, vilket innebär att flera brottsmisstankar mot en person ska handläggas i samma ärende. En åklagare ska i inledningen av ett ärende pröva om den misstänkte är misstänkt i andra ärenden på andra orter och om förutsättningar finns för samordning av ärendena. Detta har stor betydelse för utredningarna då det ofta rör sig om flera anmälningar som är spridda över landet och att man då på ett tidigt stadium av utredningen får en god överblick över hela brottsligheten, vilket kan vara betydelsefullt inte minst för att bedöma gärningsmannens uppsåt. För att motverka förekomsten av denna typ av bedrägerier är det brottsförebyggande arbetet av stor vikt. Genom att företag och andra utvecklar och förbättrar den interna kontrollen av inkommande fakturor bör de kunna skaffa sig ett effektivt skydd mot bluffakturor. De insatser som görs av branschorganisationerna och företagen själva har därför stor betydelse för möjligheterna att komma till rätta med problemen.