ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111045 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1045 av () till statsminister om integration vid Svensk ekonomi är i stort behov av åtgärder för att höja tillväxttakten. Olika regioner i har olika förutsättningar och för att säkerställa att hela växtkraft tas tillvara måste man se varje regions möjlighet. För del är integrationen över en viktig möjlighet för tillväxt. Det är därför viktigt för skånsk tillväxt och därmed för hela tillväxt och välstånd att bästa möjliga förutsättningar skapas för att riva de hinder som står i vägen för ökad integration. Sydsvenska presenterar en studie av utvecklingen i Öresundsintegrationen. Integrationen mäts i ett index som gör att man år för år kan följa vilka framsteg som görs. Årets studie visar att integrationen stagnerat. Öresundsindex visar samma nivå som föregående år, vilket innebär att av den tillväxtresurs integrationen innebär tas tillvara. Det är uppenbart att den politiska processen, på det sättet den fungerar , inte förmår fatta de nödvändiga besluten för att riva barriärerna mellan och och därmed ta tillvara växtkraften. Troligen skulle frågan gynnas av att lyftas till regeringsnivå, till exempel genom ett toppmöte mellan och statsministrar. Jag vill fråga vilka initiativ statsministern avser att vidtaga för att stimulera integration mellan och och därmed tillväxten i regionen.
fr · GQ111046 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1046 av () till miljöminister om sträckning genom Kommissionen har lämnat ett kravfyllt, men positivt, yttrande gällande väg in mot . Man har grundat sitt yttrande på regeringens påstående att det endast finns ett bärkraftigt alternativ. Detta alternativ innebär dock att järnvägen går rakt igenom det internationellt värdefulla Natura 2000-område och dessutom genom centrala . Regeringen hänvisar till "tvingande skäl som har ett överskuggande allmänintresse". Osäkra kalkyler om framtida biljettintäkter betraktas som ett allmänintresse medan miljön och människors hälsa (risk- och bullersituationen i ) betraktas som mindre viktiga särintressen. Avser ministern att medverka till att byggs genom och centrala ?
fr · GQ111047 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1047 av () till utrikesminister om besök i Enligt pressuppgifter har både statsministern och utrikesministern tackat nej till att träffa tibetanernas ledare och fredsnobelpristagare under dennes besök i . Om så är fallet är det uppseendeväckande då besöket är att se som ett statsbesök. Att ange tidsbrist som skäl att inte kunna ta emot utländska ledare ger en känsla av arrogans, och i detta fall lydnad inför den kinesiska regimen. Under besöket har dock fått träffa och sprida sitt fredsbudskap bland såväl exiltibetaner och studenter som riksdagsledamöter. politik mot är och har varit mycket grym. Omkring en miljon tibetaner har dödats av kineserna eller svultit ihjäl under den kinesiska ockupationen. Förföljelsen och trakasserierna mot tibetanerna har pågått och även om en ljusning ses i de trevande fredssamtalen behövs fortfarande fördömanden mot från en offensiv omvärld. Mot bakgrund av detta och stats- och utrikesministrarnas nej till att träffa vill jag fråga utrikesministern hur hon fortsatt avser att agera för att gentemot kraftfullt markera vikten av att godkänna religionsfrihet och övriga mänskliga rättigheter för tibetanerna.
fr · GQ111048 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1048 av () till näringsminister om den svenska sjöfartens konkurrenskraft är och har alltid varit en sjöfartsnation, med gott renommé, utsätts svensk sjöfart för mycket stark internationell konkurrens. En av de viktigaste frågorna gäller beskattningen. behandlade tidigare under innevarande frågan om en utredning om tonnagebeskattning. Frågan kom att behandlas som en ren skattefråga men enligt min mening handlar detta om en övergripande branschfråga och bör därför hanteras av . Här ställs dock frågan utifrån det internationella konkurrensperspektivet. Med en tonnagebaserad bolagsbeskattning för rederier blir den svenska sjöfartspolitiken än mer komplett, detta eftersom flertalet EU-länder, i enlighet med EU:s riktlinjer, gått över till tonnagebaserad skatt. Den stora fördelen med tonnagebaserad beskattning är möjligheten att snabbt få lönsamhet i nya fartyg. Detta skulle medföra att vår handelsflotta skulle bli mer konkurrenskraftig, inte minst om oljeexport från , som hotar genom frakt på undermåligt dåliga fartyg. Med konkurrenskraftiga villkor för det svenska tonnaget kan de undermåliga fartygen drivas bort från , EU:s och andra farvatten. Mot bakgrund av ovanstående önskar jag fråga statsrådet och chefen för : Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att stärka den svenska sjöfartens internationella konkurrenskraft?
fr · GQ111049 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1049 av () till socialminister om vård av unga och medelålders dementa Demenssjukdomar drabbar inte enbart äldre personer. Även yngre och medelålders personer kan få problem med demens. När det gäller vården av de drabbade så upplever många att kommunerna inte har kunskap och beredskap för att erbjuda rätta vårdalternativ. Detta innebär att de som behöver vård ofta är hänvisade till vårdplatser för äldre. Att som ung eller medelåders demenssjuk behöva vårdas tillsammans med äldre är inte bra och detta förhållande innebär även stora påfrestningar för de anhöriga. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att unga och medelålders dementa ska få en värdig vård?
fr · GQ111050 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1050 av () till statsrådet om länsväg73 Förre näringsministern har lovat att utbyggnaden av den sista biten på länsväg73 från till skulle prioriteras. Denna utbyggnad måste komma till stånd i akt och mening att rädda människoliv. Den övergripande målsättningen är ju att antalet dödade i trafiken ska halveras. Av , som kom, framgår att den aktuella sträckan inte beräknas bli klar förrän . Detta medför i sin tur en risk för att angöringshamnen för Gotlandstrafiken norrut tvingas flytta från till , vilket vore mycket beklagligt. Jag vill därför fråga statsrådet: Avser statsrådet att verka för den utlovade ombyggnaden av den sista sträckan på riksväg73, i enlighet med tidigare löfte om prioritering?
fr · GQ111051 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1051 av () till statsrådet om statliga parkeringsavgifter vid infartsparkeringar Staten äger mark invid åtskilliga järnvägsstationer och denna mark förvaltas av JernhusenAB som får sina direktiv av regeringen. Frågan är om och i så fall vilka direktiv som givits när det gäller avgiftspolicy vid parkeringar som är att betrakta som infartsparkeringar för pendelresenärer i storstadsområden som . Infartsparkeringarna som byggs och förvaltas av andra aktörer i länet är avgiftsfria för att stimulera pendlare att ställa bilen och åka kollektivt till . Syftet är att minska trängseln på vägarna och biltrafikens negativa miljöbelastning. Vid den infartsparkering som staten äger vid Syd har parkeringsavgifter införts. Det innebär att den som pendlar från denna station kommer att få betala nästan ett helt månadskort i parkeringsavgift till staten. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkerställa att den mark som staten ställer till förfogande för infartsparkeringar får likvärdiga villkor med övriga infartsparkeringar i ?
fr · GQ111052 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1052 av () till miljöminister om oljebekämpningsberedskap i blev vi alla smärtsamt medvetna om vad en fartygsolycka kan innebära, när det Bahamasflaggade tankfartyget förliste utanför . Det enkelskroviga fartyget hade en oljelast på och olyckan innebar förorenade stränder. lämnade Prestige för sin färd söderut. Hade olyckan hänt i hade en av tidernas värsta miljökatastrofer i varit ett faktum. Efter förlisning och ytterligare olyckor såsom det kinesiska fartyget som sjönk mellan och är det att sätta oljebekämpningsberedskapen på den miljöpolitiska dagordningen. beredskap för en olycka i Prestige-omfattning är inte fullgod. ser över sin oljebekämpningsberedskap och jag tycker det vore en stor fördel om kunde samordna beredskapsarbetet med , och kanske även med övriga . Detta har jag även framfört när jag träffade miljöminister vid ett besök på finska . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöministern följande: Vilka åtgärder är miljöministern beredd att vidta för att en konkret diskussion med sin finska miljöministerkollega om en gemensam oljebekämpningsberedskap för ska komma till stånd?
fr · GQ111053 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1053 av () till statsrådet om nya bostäder publicerade en undersökning där de har frågat arbetsgivare hur de ser på tillgången på bostäder i förhållande till företagens utveckling. Det överväldigande svaret var att den nuvarande bristen på bostäder i vissa delar av landet är ett stort hinder för företagens möjlighet att rekrytera rätt personal och utvecklas positivt. Bristen på bostäder kan ses som ett hinder för tillväxt och utveckling i delar av . Socialdemokraterna har angett att målet för innevarande mandatperiod är att det byggs 120000 nya bostäder. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att målsättningen om 120000 nya bostäder i ska nås?
fr · GQ111054 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1054 av () till justitieminister om historiska arrenden togs ett riksdagsbeslut med stor majoritet om att ge jordbruksarrendatorer rätten att friköpa de gårdar som man i generationer bebyggt, bebott och brukat under adligt förmyndarskap. Trots detta har denna rätt ännu inte infriats. Adelns privilegiebrev anses alltså alltjämt vara giltigt. Dessutom har jordägarna, på flera håll, chockhöjt arrendeavgifterna. Krav om både och höjning av arrendeavgifterna har förekommit. Detta uråldriga system är ett problem på flera sätt. Många unga som vill ta över efter sina föräldrar känner olust att gå in i ett system de anser höra det förgångna till. De har växt upp och utbildat sig till lantbrukare med vetskap om klara ställningstagande 1989, om att friköpsrätt skulle genomföras. Vi har alltså kvar rester av det gamla feodalsamhället, rester som är direkt odemokratiska men som på något envist sätt ändå lyckats överleva ända in . I övriga nordiska länder har man gjort något åt detta och infört en laglig rätt till friköp av historiska arrenden. Vilka initiativ avser justitieministern att ta för att infria beslut att jordbruksarrendatorer ska få rätten att friköpa sina gårdar som står under adligt förmyndarskap?
fr · GQ111055 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1055 av Rezene Tesfazion (s) till utrikesminister om rättssäkerhet för svensk medborgare i Folket i har levt under en rättsvidrig regim. Folket lever under förföljelse och våld mot oliktänkande tillhör vardagen. Landet står inför hot om svält och krig och massarresteringar. har satsat mer pengar på att bygga fängelser än på skolor och sjukvård. Tusentals människor har godtyckligt blivit arresterade av myndigheterna. En av dessa, en svensk medborgare, har suttit häktad utan dom i huvudstad . Han är journalist och greps tillsammans med en större grupp av journalister . Detta hände i samband med att de eritreanska myndigheterna slog till och stängde alla oberoende medier i landet. Eftersom mannen har både svenskt och eritreanskt medborgarskap anser myndigheterna i att inte har med saken att göra. efter gripandet vet vi inte hur han mår, om han har fått ett juridiskt ombud eller vad han är åtalad för. Ett klart brott mot de mänskliga rättigheterna. Min fråga till utrikesministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidtaga för att hjälpa den här mannen att bli frigiven?
fr · GQ111056 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1056 av () till utrikesminister om dödsstraffet i 3 500 fångar i befinner sig i dödscell. 38 amerikanska delstater har fortfarande kvar dödsstraffet. Utöver detta kan även federalt dödsstraff utdömas för ungefär 60 olika typer av brott. används i fem former av avrättningsmetoder: elektriska stolen, gas, hängning, arkebusering och giftinjektion. (då dödsstraffet återinfördes) har över 600 amerikaner avrättats och av dessa hade uppemot 20 avrättats för brott de begått samt att över 30 avrättade individer har varit psykiskt sjuka. Dödsstraffet är grymt, drabbar oskyldiga och hör inte hemma i civiliserade samhällen. Dödsstraffet är diskriminerande och drabbar vanligare de mest utsatta i samhället som det ofta sker godtyckligt. Trots dessa skäl fortsätter en av världens största demokratier, , att mörda individer i statens namn. har flera statliga avrättningar skett. rapporterar om ännu ett fall: avrättades i delstaten för delaktighet i mord begångna 1973. vägrade att stoppa avrättningen trots att två av dess medlemmar ansåg att avrättningen bröt mot konstitutionen, eftersom suttit så länge i fängelse. satt nära i fängelse och till största delen i dödscell. Han dömdes till döden men hans dom ändrades 1985. Men dömdes han åter till döden. är den 32:a personen som avrättas i . besöker vår utrikesminister och . På vilket sätt ämnar utrikesministern uppmärksamma och kritisera den amerikanska synen på dödsstraffet?
fr · GQ111057 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1057 av () till statsrådet om alternativa finansieringsformer av stora infrastruktursatsningar Vi var många som hyste stora förväntningar på regeringens infrastrukturproposition som behandlades av under förra . Vi har sett att har indragningar och senareläggningar skett av olika satsningar. I pågår en stor satsning på . Tyvärr haltar den eftersom inte tillräckliga medel har ställts till förfogande för en upprustning av från till . behöver dels få en ny sträckning genom kommun, dels få en dragning i tunnel under . Genomförs inte dessa förändringar av banan, till dess att trafiken öppnas på , kommer allvarliga miljöstörningar att uppstå både i och i . Ett annat stort infrastrukturprojekt är en ny infart och genomfart av i , det så kallade . Arbetet med detta projekt har pågått . Projektet har fortfarande inget startdatum. Som framgår av ovan angivna redovisning finns, inte minst i , behov av medel till stora infrastrukturprojekt. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta när det gäller alternativa finansieringsformer för stora infrastrukturprojekt som exempelvis Private Public Partnership (PPP-)modellen?
fr · GQ111058 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1058 av () till statsrådet om sjösäkerheten sjönk det största fartyget som någonsin förlist i . Olyckan skedde väster om från den skånska kusten. En kollision mellan två fartyg resulterade i att ett fartyg med 27 mans besättning och på sjönk . Olyckan skedde mitt , vädret var lugnt och sikten god. Från vraket läcker nu oljan ut @ saneringen kan komma att kosta 100 miljoner. Den akuta internationella och fartygens säkerhetsrutiner uppvisar alarmerande brister. Hade fartygens kommunikation fungerat hade inte olyckan hänt, hade varit effektiv hade oljeutsläppet förmodligen varit försumbart. Efter har många krav och förslag rests på ökad sjösäkerhet inte minst i eftersom är ett känsligt hav och hårt trafikerat. Föga har dock hänt. har tidigare krävt en självständig och kraftfull sjöfartsinspektion, en effektiv internationell sjöräddning @ fri från nationella särregler och prestige. Vi har också krävt att fartyg i ska vara dubbelbottnade och att ska klassas som särskilt känsligt. Vi har också krävt att trafik med fartyg med så kallat bekvämlighetsflagg ska motverkas. Sådana fartyg uppvisar ofta skrämmande säkerhetsbrister och är ofta inblandade i olyckor @ den senaste tidens olyckor i visar detta tydligt. Ett sätt att motverka dessa fartyg är att förbjuda bekvämlighetsflaggade fartyg att anlöpa hamnar i . Den ökande sjötrafiken i våra hav och de allt värre olyckorna motiverar kraftfulla åtgärder från regeringen. Jag vill fråga : Vilka åtgärder tänker statrådet vidta för att öka sjösäkerheten?
fr · GQ111059 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1059 av () till statsrådet om arbetsskador inom jord- och skogsbruk Enligt en rapport från (2000) rankas lantbruket som ett av världens tre farligaste yrken i både u- och i-länder, tillsammans med gruvarbete och byggnadsarbete. Andelen arbetsrelaterade dödsfall inom lantbruket ökar, i motsats till utvecklingen inom andra farliga yrken.Under perioden 1988@1997 dog totalt 1061 personer i arbetet i . Av dessa var 210 personer sysselsatta inom jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske. Denna sektor är den som har flest arbetsrelaterade skador i det svenska samhället. omkommer 3@8 barn i lantbruksmiljö, dessa finns inte med i den ovan angivna statistiken. Inte heller de som dör vid trafikolyckor där lantbruksfordon finns inblandade kommer med i den preciserade statistiken. Ca 10 personer dör och ca 250 skadas i trafikolyckor med lantbruksfordon eller andra långsamgående fordon. Det är oftast inte de som är verksamma inom lantbruket som skadas eller dör. Jord- och skogsbruksföretagarens arbetsplats är ofta den dagliga hemmiljön. Detta medför att man ibland hanterar regler, föreskrifter och säkerhetsfrågor på ett individuellt sätt. Förutom olyckor och tillbud, som kan ge men för resten av livet, drabbas lantbrukare också av belastningsskador och sjukdomar vilka kan utgöra hinder i den fortsatta yrkesutövningen. Även stress och utbrändhet ökar inom yrkeskåren. saknas en grundläggande kartläggning av arbetsskade- och olycksrisker inom jord-och skogsbruket. Vad avser ministern att göra för att minska arbetsskadorna inom jord- och skogsbruket?
fr · GQ111060 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1060 av () till statsrådet om lika villkor för bemanningsföretag Den som är deltidsanställd vid ett privat bemanningsföretag får inte någon arbetslöshetsersättning för den deltid under vilken vederbörande är arbetslös. Det kan däremot de få som är deltidsanställda i offentliga personalpooler. Detta är diskriminerande. För exempelvis nyutexaminerade lärare som vill ha arbetserfarenhet, för att bli mera attraktiva och kunna söka ett fast arbete, är timjobb via en personalpool en bra möjlighet. Av oro för att arbetsgivaren ska utnyttja situationen har emellertid regeringen i proposition 1992/93:218 i praktiken stängt denna möjlighet. Den som står till förfogande för att få uppdrag av ett bemanningsföretag anses nämligen som anställd av företaget och får inte rätt till arbetslöshetsersättning på deltid. Det har visat sig att bemanningsföretag är duktiga på att slussa ut arbetslösa i fasta arbeten. Av den anledningen borde regeringen anse det viktigt att se till att inte regelverket hindrar människor, som vill ha ett arbete, från att ta uppdrag från ett bemanningsföretag. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att det ska bli möjligt för anställda i privata bemanningsföretag att få samma rättigheter som anställda i andra företag eller inom offentlig sektor?
fr · GQ111061 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1061 av () till statsrådet om försäljning av folköl Alkoholkonsumtionen fortsätter att öka i och har ökat . har samhällets kostnad för alkoholkonsumtionen ökat med 30 miljarder och beräknas att uppgå till det hisnande beloppet av . Inför de stundande skolavslutningarna gör många tonåringar sin alkoholdebut. Flera studier visar att tidig alkoholdebut och hög konsumtion vid unga år ökar risken för missbruk. Därför bör tidig alkoholdebut motverkas. En sexpack folköl (3,5 volymprocent) motsvarar 40-procentig sprit, lika mycket som en flaska vin. Folköl kan i princip köpas varsomhelst. Undersökningar visar att många livsmedelsbutiker brister i kontrollen av inköparnas ålder. Däremot sköts kontrollen ordentligt på Systembolaget. Det är därför rimligt att överväga att flytta försäljningen av folköl till Systembolaget. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att flytta försäljningen av folköl (3,5 volymprocent) till Systembolaget?
fr · GQ111062 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1062 av () till statsrådet om alkoholkonsumtionen i Det kommer alarmerande siffror angående konsumtionen av alkohol i . Siffror visar att vi är uppe i en rekordhög nivå när det gäller konsumtion av ren sprit. Särskilt allvarligt är det att ungdomsfylleriet ökar snabbt. Systembolagets månadsrapport för april visar även på en fortsatt ökad försäljning av den nya drycken alkoläsk. Det finns en uppenbar risk för överkonsumtion av alkoläsk i de yngre åldersgrupperna. Dessvärre är detta även en väg in i ett alkoholberoende . Barn och ungdomar är mer känsliga än vuxna för alkohol. En tidig alkoholdebut ökar risken för alkoholism, narkotikamissbruk och psykisk ohälsa senare i livet. Vi måste bryta utvecklingen av den trend som vi nu blir uppmärksammade på. Klarar vi inte det så kan den sociala effekten bli katastrofal för den kommande generationen. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att alkoholkonsumtionen, främst bland de yngre, ska minska?
fr · GQ111063 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1063 av () till statsrådet om individuell bedömning av flyktingar Människor som flyr undan förföljelse kan lätt hamna i kläm när generella bedömningar av individers flyktingskäl görs. Det gäller i synnerhet när inbördeskrig eller konflikter av politisk, etnisk eller religiös karaktär präglar delar av ett land. är ett land med många inbördes motsättningar och flyktingströmmar varav en del gör att personer söker skydd i . Ett sådant fall rör kristna som flytt ifrån muslimska delar av landet. Efter bosättning i andra delar av har de utsatts för förföljelse och enligt uppgift därtill hindrats att flytta från dessa områden. Därmed är det i praktiken omöjligt att återvända till , men ändå riskerar man avvisning från . Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att personer som flyr från ska få en individuell bedömning utifrån den egna situationen och slippa avvisning?
fr · GQ111064 · 2003-06-04 00:00:00 — Fråga 2002/03:1064 av () till utrikesminister om användning av Sidamedel president befinner sig nu i för att mäkla fred mellan och palestinierna. har området präglats av terror och ökat våld. är det en förändrad situation i . diktator är störtad och stödet till palestinska terrorgrupper försvagat. Det finns åter möjligheter för fred. Men det är en ömtålig process som inletts. I denna känsliga situation driver de svenska Palestinagrupperna en ensidig kampanj för bojkott av . Samma gruppering fick och av Sida i bidrag. Det finns risk att organisationen direkt eller indirekt kan nyttja medlen för sin bojkottkampanj, vilket inte är rimligt. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att Sidamedel som utbetalats till Palestinagrupperna inte nyttjas av Palestinagrupperna för sin bojkottkampanj av direkt eller indirekt?
fr · GQ111065 · 2003-06-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:1065 av () till utrikesminister om försvinnade av assyrier/syrianer/kaldéer i norra Det råder en svår situation för assyrier/syrianer/kaldéer i norra , ett område som står under FN-skydd. Det har kommit till min kännedom att åtta assyrier/syrianer/kaldéer saknas från byn , nära . Enligt uppgift är det Barzanis styrkor som ligger bakom deras försvinnanden. Bartillah är en by där det inte bor några kurder, ändå gör kurdiska styrkor i området. Det är inte heller första gången sådana här illdåd äger rum. Det är angeläget att är en drivande kraft gentemot FN och EU för att garantera att mänskliga rättigheter upprätthålls och att driva på utvecklingen för att minoritetsgrupperna i norra ska få det skydd som FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna föreskriver. ska vara ett område med säkerhet, trygghet och rättvisa eftersom människorna där har flytt undan regim. är ett av de länder som ger störst bistånd till området och borde ställa krav på att demokratin utvecklas och att alla minoriteter ska kunna leva i fred sida vid sida. Det är oacceptabelt att vissa minoritetsgrupper trakasseras. Min fråga till utrikesministern är: Vilka åtgärder kommer utrikesministern att vidta för att få klarhet i var de försvunna personerna befinner sig för att rättvisa ska upprätthållas i norra ?