ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12453 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:453 om utveckling i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att genom en förändring av gällande skattenorm vid dubbel bosättning medverka till att göra till en fungerande och integrerad bostads- och arbetsmarknad. Regeringen avser, såsom framhållits i budgetpropositionen , att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. I detta uppdrag ska ingå att med utgångspunkt i grundläggande principer för inkomstbeskattningen lämna förslag till förändringar i avdragsmöjligheterna som kan leda till en ökad rörlighet på arbetsmarknaden och i övrigt förstärka den regionala utvecklingspolitiken.
frs · GR12455 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:455 om motverkande av spioner i asylprocessen har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att det inte finns några spioner eller angivare inom den svenska asylprocessen. Låt mig först och främst konstatera att jag helt och hållet instämmer i syn att det är oacceptabelt om angivare återfinns inom asylprocessen och på så vis äventyrar den enskilde asylsökandes rättssäkerhet. I mitt svar på fråga 2003/04:219 om tolkning och rättssäkerhet påtalar jag att i första hand alltid strävar efter att anlita auktoriserade tolkar och översättare. Tolkar och översättare auktoriseras av Kammarkollegiet i enlighet med de krav som uppställs i förordning (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare. Av förordningen framgår att ett villkor för auktorisation bland annat är att personen i fråga är känd för redbarhet och även i övrigt är lämplig som tolk. Kammarkollegiet utövar även tillsyn över tolkarnas verksamhet. För det fall att det uppdagas att en tolk begått brott, är det naturligtvis av stor vikt att han eller hon lagförs. En förutsättning för detta är dock att alla misstankar om brott verkligen polisanmäls. Jag har inte några planer på att vidta åtgärder men kommer givetvis att följa den här frågan.
frs · GR12456 · 2003-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:456 om rasism och integration har frågat mig om jag avser att ta initiativ till en systematisk genomgång av vad har gjort för att förverkliga The Plan of Action. Jag utgår från att syftar på det handlingsprogram (Programme of Action) som antogs av mot rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och likartad intolerans, som avhölls i . Låt mig börja med att hålla med om vikten av att "gå från ord till handling". Det är orsaken till att regeringen så aktivt och intensivt har arbetat på de områden som berörs i frågan. Efter konferensen bjöd jag in dem som deltagit i den svenska delegationen för att diskutera handlingsprogrammet och dess uppföljning. Det är min bedömning att redan kommit långt på vägen mot att fullfölja intentionerna i handlingsprogrammet. Som så riktigt påpekar i sin fråga, har mycket gjorts i sakfrågan från regeringens sida. pekar bland annat på den nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Arbetet med den planen är också just ett exempel på att regeringen går "från ord till handling". Handlingsplanen har sedan den antogs legat till grund för mycket av det arbete mot rasism och främlingsfientlighet som regeringen initierat. Stora delar av det arbetet har i sin tur bidragit till att fullfölja intentionerna bakom handlingsprogrammet från . I detta skede av arbetet med handlingsprogrammet vill jag emellertid ta ännu ett steg. kommer därför nu att systematiskt gå igenom handlingsprogrammet från för att regeringen ska kunna bedöma om ytterligare åtgärder behövs för ett fullständigt genomförande av programmet.
frs · GR12457 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:457 om radioskugga har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att alla människor som bor i ska få samma möjlighet att lyssna på radio som landets övriga invånare. Det analoga marknätet för radio och TV i är fullt utbyggt. I () tillståndsvillkor står att tillståndet att sända ljudradio meddelats med villkor att 99,av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningarna. Det är inte tekniskt möjligt att uppnå täckning, vilket självklart hade varit önskvärt. Av den fast bosatta befolkningen ska alltså minst 99,kunna ta emot SR:s sändningar. Detta förutsätter att lämplig mottagningsutrustning används av hushållen. En fast antenninstallation kan till exempel vara nödvändig på vissa platser för att uppnå tillräckligt bra mottagning inomhus. Det är viktigt att SR görs medvetna om de problem som eventuellt finns eftersom det är företaget som är skyldigt att se till att sändningarna når hushållen. Det skulle vara mycket otillfredsställande om flera hushåll i en tätort, trots adekvat mottagningsutrustning, faktiskt inte har någon möjlighet att ta emot företagets sändningar.
frs · GR12458 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:458 om IUC:s framtid har frågat mig vilka åtgärder som planeras för IUC-verksamhetens fortsatta utveckling. Staten har lagt så kallade UPA-uppdrag på IUC-bolag i olika delar av landet. UPA-uppdraget innehåller tre delar, uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppningsprojekt. Antalet IUC-bolag har utökats och erhåller 20 IUC-bolag . Verket för näringslivsutveckling () har uppgiften att vara samordnare på nationell nivå av de insatser som sker via . I regleringsbrevet till för kommer frågan om stöd till denna typ av produktutveckling i små företag att redovisas.
frs · GR12459 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:459 om statens ansvar för flygplatserna har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att trygga flygplatsernas fortsatta existens och utvecklingsmöjligheter. Jag delar åsikt om att många flygplatser är viktiga för en regions tillväxt och utveckling. Jag är medveten om den bekymmersamma situation som flyget befinner sig i. Återhämtningen för det svenska inrikesflyget går långsamt och det sätter naturligtvis sina spår både hos flygbolag och flygplatser. Staten, genom , ansvarar för driften av 19 trafikflygplatser runtom i landet. Därutöver ansvarar kommuner eller privata ägare för ytterligare 23 trafikflygplatser. När det gäller de statliga trafikflygplatserna, till exempel som nämner, drivs dessa i ett system där det ekonomiska överskottet från vinstdrivande flygplatser fördelas ut till de regionala flygplatser som går med förlust. På så sätt kan ett rikstäckande nät av flygplatser säkerställas och en god tillgänglighet till hela landet uppnås. ser jag ingen anledning att ändra på detta system. Staten tar också ett ekonomiskt ansvar för de icke-statliga flygplatserna genom det årliga driftsbidraget. uppgick bidraget till , varav ca utgjorde statligt anslag och ca utgjorde stöd från .
frs · GR12460 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:460 om skärpta straff för djurrättsaktivister har frågat mig om jag är beredd att skärpa straffpåföljden för så kallade djurrättsaktivisters brott. Frågan har ställts mot bakgrund av en dom där tre tilltalade dömts för grov skadegörelse till tio månaders fängelse vardera. Som statsråd kan jag inte kommentera domen. Skadegörelsebrottsligheten utgör ett stort samhällsproblem. Att skadegörelse används som ett medel för att uttrycka vissa åsikter är givetvis oacceptabelt. har därför, i enlighet med regeringens förslag i propositionen (2002/03:138) Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse, beslutat om flera skärpningar av den straffrättsliga lagstiftningen. Bland annat har straffmaximum för skadegörelse av normalgraden höjts till fängelse . Dessutom har försök till skadegörelse straffbelagts. Skärpningarna träder i kraft . För grov skadegörelse kan fängelse dömas ut. Till detta kommer att personer som döms för skadegörelse normalt också åläggs skyldighet att betala skadestånd, som kan uppgå till stora belopp om skadegörelsen är omfattande. Straffskalorna för skadegörelse och grov skadegörelse sträcker sig alltså upp till fängelse. Det finns därmed, enligt min uppfattning, utrymme för en nyanserad straffmätning vid skadegörelsebrott.
frs · GR12461 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:461 om ungas läkemedelsbruk har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att motverka unga flickors och pojkars felaktiga användning av läkemedel. Inledningsvis vill jag säga att jag anser att det är av allra största vikt att motverka felaktig läkemedelsanvändning bland barn och ungdomar. lämnade en rapport till regeringen som bland annat innehöll en redovisning av läkemedelsanvändningen bland barn och ungdomar. Rapporten visar att välanpassade informationskampanjer till ungdomar och allmänheten behövs för att informera om riskerna med att experimentera med läkemedel och att det är viktigt att i första hand förebygga ohälsoproblem och erbjuda barn och ungdomar skolhälsovård och hälso- och sjukvård som är avpassad för dem. Läkemedel för behandling mot depression har ökat bland barn och ungdomar . En stor del av förklaringen till detta ligger i att det har saknats behandling för dessa tillstånd. Det är dock angeläget att preparatet förskrivs på ett korrekt sätt. () kommer att redovisa ett kunskapsunderlag som stöd för behandling av personer med depression i alla åldersgrupper. SBU har dessutom i regleringsbrevet som mål att sprida sina kunskapssammanställningar på sådant sätt att de får ett ökat genomslag inom den praktiska hälso- och sjukvården. Detta kommer att vara ett stöd för läkarna i mötet med unga patienter i valet av behandling mot depression. Bland annat med anledning av att regeringen ser allvarligt på frågan om felaktig läkemedelsanvändning hos ungdomar så beviljades åt läkemedelsberoende (RFHL) stöd ur Allmänna arvsfonden. Medlen ska gå till ett projekt benämnt Unga kvinnor och läkemedel. Syftet med projektet är att utveckla nya arbetssätt om metoder för att uppmärksamma och motarbeta felaktig användning av antidepressiva läkemedel hos flickor och unga kvinnor i åldern 15@25 år. Målet är dels att anordna seminarier för personer som kommer i kontakt med målgruppen för att bygga upp ett nätverk, dels informera på gymnasieskolor för att få i gång en diskussion. Jag kommer även fortsättningsvis att följa utvecklingen på detta område med stort engagemang och intresse.
frs · GR12462 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:462 om kostnader för hemtjänst i vistelsekommun har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att kommuner med många fritidsboende inte ska drabbas av orimligt höga kostnader för . Kommunerna har enligt socialtjänstlagen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får den vård och omsorg och det stöd i övrigt som de är i behov av. Den som vistas i en annan kommun än hemkommunen har rätt till bistånd i vistelsekommunen om behov av sådana insatser finns. Det är vistelsekommunen som utreder, beviljar, utför samt bekostar insatserna. Denna ordning infördes i samband med införandet av den nya socialtjänstlagen. Det finns flera skäl till att det så kallade vistelsebegreppet bör tillämpas inom vård och omsorg. Om en uppdelning införs av ansvar för biståndsbedömning och beslut respektive finansiering finns risk för intressekonflikter mellan berörda kommuner vilket skulle kunna drabba den enskilde. Exempel på sådana konflikter finns från tiden innan den så kallade flytträtten för äldre med omsorgsbehov infördes . Det finns också rent praktiska aspekter att ta hänsyn till. För att kunna bedöma, följa och kontinuerligt ompröva äldres behov av olika insatser krävs nära och återkommande kontakter mellan ansvariga tjänstemän och den biståndssökande. Om ansvaret att utreda behov och besluta om insatser skulle läggas på hemkommunen skulle svårigheter uppkomma i de fall hemkommun och vistelsekommun ligger geografiskt långt ifrån varandra. Vistelsebegreppet ger vistelsekommunen ett samlat och tydligt ansvar för äldres vård och omsorg. Det är enligt min uppfattning den mest ändamålsenliga ordningen för att tillvarata såväl de äldres behov som kommunernas intressen. För äldre personer med behov av vård och omsorg är det dessutom på det sättet att vistelsekommun och hemkommun sammanfaller. Företrädare för enskilda kommuner, främst attraktiva turistkommuner, hävdar emellanåt att de fått ökade kostnader till följd av konsekvenser på grund av vistelsebegreppet. Detta stämmer också till viss del. Enligt har emellertid inga betydande merkostnader uppstått för dessa kommuner. Enligt anser också en majoritet av landets kommuner att ett system för kostnadsutjämning inte bör införas. Mot denna bakgrund anser jag att det inte finns skäl att ändra på den nuvarande ordningen med ett samlat vård- och omsorgsansvar för vistelsekommunen.
frs · GR12463 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:463 om glutenintolerans har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av förslagen i rapporten för barn och vuxna. Rapporten för barn och vuxna bereds inom . Jag kan därför inte säga vilka åtgärder som kan komma att vidtas.
frs · GR12464 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:464 om hjärtinfarktspatienter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hjärtpatienterna som behandlas inom sjukvården ska få ett säkrare medicinskt omhändertagande. besvarade jag en fråga (2003/04:303) om dödsfall efter oväntat hjärtstopp på sjukhus. Jag ber att få hänvisa till det svaret.
frs · GR12465 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:465 om rollfördelning mellan och regeringen har frågat vilka åtgärder statsministern avser att vidta för att mina uttalanden inte ska skada förtroende för regeringen. Han har hänvisat till vissa citat från en debatt i den 9december 2003 angående bland annat personalförstärkningar i förskolan. Frågan har överlämnats till mig. Enligt 9 kap. regeringsformen gäller bland annat följande. Statens medel får inte användas på annat sätt än har bestämt. Om användningen av statsmedel för skilda behov bestämmer genom budgetreglering. får dock bestämma att medel tas i anspråk i annan ordning (9kap. Vid budgetregleringen bestämmer till vilka belopp statsinkomsterna ska beräknas och anvisar anslag till angivna ändamål (9kap. Statens medel och dess övriga tillgångar står till regeringens disposition. Detta gäller dock inte tillgångar som är avsedda för eller dess myndigheter eller som i lag har avsatts till särskild förvaltning (9kap.8§). Som statsråd i regeringen har jag givetvis kännedom om grundlagens bestämmelser angående och regeringens roll när det gäller såväl utfärdande av lagar och andra föreskrifter som utövande av finansmakten. har hänvisat till vissa citat som är lösryckta ur sitt sammanhang. Jag är övertygad om att ledamöter inser att mina inlägg i debatten avsåg de förslag till fördelning av statens medel som regeringen lämnar till och det dispositionsutrymme som regeringen har efter beslut. Med hänsyn till vad det aktuella replikskiftet gällde vill jag tillägga att regeringen inte lämnar förslag som innebär kostnader för staten om förslagen inte är finansierade.
frs · GR12466 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:466 om statsrådets och mediernas oberoende har frågat statsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att inte enskilda medlemmar av regeringen genom uttalande eller på annat sätt försöker påverka enskilda massmediers behandling. Statsministern har överlämnat till mig att besvara frågan. Skyddet för det fria ordet i tryckta skrifter och etermedierna är uppbyggt genom en ingående reglering i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. I grundlagarna sätts mycket snäva gränser för det allmännas möjligheter att ingripa mot det som har skrivits eller sagts i massmedierna. Målet för regeringens mediepolitik inbegriper tanken om att massmedierna ska fungera som ett offentligt rum för samhällsdebatt, upplysning och opinionsbildning. Detta förutsätter dock att det finns många olika röster som kan göra sig hörda och ta plats i det offentliga samtalet. Vi som är folkvalda har också i detta sammanhang en viktig uppgift som opinionsbildare. Det skulle framstå som mycket märkligt om statsråd inte skulle kunna debattera frågor inom sitt respektive ansvarsområde. begäran om att förhindra statsråd från att uttala sig i vissa frågor är mot denna bakgrund förvånande.
frs · GR12468 · 2003-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:468 om pressfrihet i har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att verka för ökad pressfrihet i . Jag delar oro över den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna i , särskilt vad gäller situationen för journalister och den bristande pressfriheten. Detta är en fråga vi regelbundet tar upp i våra kontakter med företrädare för , såväl bilateralt som inom FN och EU. verkade för att EU tillsammans skulle lägga fram en FN-resolution om MR i , men enighet om detta kunde inte uppnås. Generalförsamlingens tredje utskott antog i stället en resolution om , föreslagen av . och majoriteten av EU:s medlemsländer var medförslagsställare till denna resolution och alla EU-länder röstade för den. I resolutionen uttalas oro över de fortsatta MR-övergreppen i bland annat avseende rätten till åsikts- och yttrandefrihet. Oro uttalas också över de förföljelser som sker av dem som öppet uttalar sina politiska åsikter, vilket bland annat tar sig uttryck i arresteringar och frihetsberövande av journalister, parlamentariker och studenter. EU:s vilja att påverka till förändringar ligger fast. beslutade allmänna rådet att inleda en särskild dialog med om mänskliga rättigheter. Tre möten har ägt rum och till de frågor som har diskuterats hör tortyr, dödsstraff, diskriminering, yttrandefrihet, rättsstaten, samarbete med MR-mekanismer, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt rätten till utveckling. Utöver den särskilda dialogen har EU slagit fast att framsteg i de handels- och samarbetsförhandlingar som inleddes med 2002 måste kopplas till framsteg bland annat vad gäller de mänskliga rättigheterna. EU:s höge representant kommer att resa till i syfte att diskutera hur EU:s dialog med ska kunna föras framåt på alla områden, också beträffande de mänskliga rättigheterna. Avslutningsvis kan jag försäkra om regeringens fortsatta uppmärksamhet vad gäller läget för de mänskliga rättigheterna i , inte minst pressfriheten och situationen för journalister. Jag är också i fortsättningen beredd att via FN och EU med kraft verka för att förbättra respekten för dessa rättigheter i .
frs · GR12469 · 2003-12-18 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:469 om ambassadernas rapportering om övergrepp på flickor och kvinnor har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra ambassadernas rapportering om våldtäkt och övergrepp på flickor och kvinnor. Jag vill inledningsvis betona att arbetet för kvinnors och mäns, flickors och pojkars fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna på lika villkor är en prioriterad fråga för den . och EU verkar aktivt genom att såväl i multilaterala forum som i bilaterala kontakter med andra länder ta upp frågan om kvinnors rättigheter. Detta inkluderar att fördöma och aktivt motverka alla former av våld mot kvinnor och flickor, inklusive våldtäkt, hedersrelaterat våld samt traditionella sedvänjor som utgör ett hot mot kvinnors och flickors liv och hälsa. Vidare uppmanar regeringen fortlöpande stater att tillse att flickors och kvinnors mänskliga rättigheter respekteras under och efter väpnade konflikter @ vi har sett alltför många exempel på hur sexuella övergrepp mot flickor och kvinnor utgör en del av krigföringen. Ett viktigt mål är även att tillse att kvinnor får makt över sina kroppar och sin sexualitet varför givit hög prioritet till frågor kopplade till kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Arbetet sker bland annat genom stöd till UNFPA och till barnfonden . Vidare genom att stödja och uppmärksamma det arbete som bedrivs av FN:s specialrapportör för avskaffande av våld mot kvinnor, samt genom tal och inom ramen för det arbete som bedrivs i , kvinnokommission och kommission för de mänskliga rättigheterna. publicerades UD:s årliga rapport om mänskliga rättigheter på UD:s hemsida på Internet. Detta har varit en framgång och föreberedelsearbetet inför publiceringen av rapporter pågår . I varje rapport finns ett särskilt avsnitt om kvinnors ställning. I detta avsnitt återfinns i de flesta rapporter uppgifter om förekomsten av och attityden till våld mot kvinnor och flickor, inklusive våldtäkt. Ambassaderna har uppmanats att också uppmärksamma lagstiftning om våld mot kvinnor samt brister i lagstiftningen och dess genomförande. Vidare har ambassaderna uppmanats att tillse att rapporterna genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Även i ambassadernas kontinuerliga rapporteringen förväntas de bevaka kvinnors och flickors situation samt uppmärksamma utveckling som försämrar eller förbättrar deras ställning. Ambitionen är således att kontinuerligt förbättra rapporteringen kring dessa frågor. Rapportering i dessa frågor är även av vikt för utvecklingspolitik. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en central del i det rättighetsperspektiv som ska vara vägledande i den svenska utvecklingspolitiken. Härutöver pågår en omfattande intern utbildningssatsning på om mänskliga rättigheter. Syftet är att öka kunskapen om mänskliga rättigheter hos all relevant personal på alla nivåer. Kvinnors och flickors rättigheter samt jämställdhet utgör viktiga inslag i utbildningen.
frs · GR12470 · 2003-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:470 om ersättningar till fristående skolor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta efter konkurrensrådets rapport för att få bort de konkurrensnackdelar fristående skolor har gentemot kommunala skolor. Det nya ersättningssystemet som diskuterades i avser fristående gymnasieskolor. (Dnr 26/03) behandlar fristående grundskolor i endast 13 kommuner. Där lämnas inte några förslag till ändringar i gällande lagstiftning. Däremot kritiseras några kommuner för hur lagstiftningen tillämpas och ett antal rekommendationer ges till landets kommuner i syfte att åstadkomma likvärdiga villkor. I skollagen (1985:1100) framgår att bidraget till en fristående grundskola ska bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelningen av resurser till de egna grundskolorna. Detsamma gäller i fråga om bidrag till lokalkostnader, en fristående skola ska kunna driva sin verksamhet på likvärdiga villkor med kommunala skolor, det vill säga ersättningen för lokalkostnader ska i princip vara varken lägre eller högre än vad kommunen betalar för sina egna skollokaler. I förarbeten till skollagen (prop. 1995/96:200) framgår dock att kommunerna har vissa kostnader förenade med skyldigheten att bereda grundskoleutbildning åt samtliga barn i kommunen (så kallad skolpliktskostnad och att sörja för skolskjuts). Kommunerna måste alltid ha ett visst utrymme reserverat för elevökningar i samband med skolstarten för nybörjare, men även för andra elever som flyttar till kommunen. En kommun måste också kunna erbjuda plats i sina skolor när en fristående skola inte kan starta sin verksamhet som planerat eller när en fristående skola upphör. Hur denna beredskap ser ut skiljer sig från kommun till kommun. Det beror bland annat på befolkningsstrukturen, om det är en glesbygdkommun eller en storstadskommun, var skolor är belägna i förhållande till bostäder inom kommunen samt hur stora skolorna är. Kommunerna kan inte heller som en fristående skola optimera sin organisation, det vill säga avsluta sin intagning av elever när man har fyllt upp sina klasser och undervisningsgrupper. Dessa särskilda kostnader som kommunen har benämns ibland skolpliktskostnader. I samma proposition framgår att den fristående skolan ska ha rimliga förutsättningar för sin planering. I ett längre perspektiv är det nödvändigt att skolan får insyn i hur bidraget beräknas och regeringen förutsätter att kommunerna utvecklar tydliga regler för sina resursfördelningssystem som går att utvärdera. Regeringen föreslog i propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35) att skollagens bestämmelse om bidrag till fristående grundskolor skulle förtydligas, men avslog detta. Därefter har förslaget framförts på nytt för att återigen avslås. Regeringens åsikt är alltjämt att det ska råda likvärdiga villkor för alla skolor oavsett huvudman.