ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111148 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1148 av () till justitieminister om arbetssituationen inom kriminalvården Hot och våld är alltid oacceptabelt. Särskilt allvarligt är det att utsättas för detta i sitt arbete. Situationen inom svensk kriminalvård har inneburit att dessa problem blivit allt större. Överbeläggningen har bidragit till ett allt hårdare klimat. Den alarmerande drogsituationen på anstalterna bidrar till situationen. Försäkringsbolaget har undersökt orsaken och bakgrunden till arbetsskador i . En av slutsatserna i rapporten och långvarig sjukfrånvaro i är att hot och våld är en av de främsta orsakerna till olycksfall i arbetet. Anställda inom kriminalvården toppar listan för risken att utsättas för hot och våld. När en kriminalvårdare råkar ut för olycksfall i arbetet är sannolikheten sju gånger högre än genomsnittet för alla yrkesgrupper att olyckan är relaterad till hot eller våld. Arbetssituationen inom kriminalvården är ofta påfrestande. Intagna utsätter varandra och personalen för hot, kränkningar och inte sällan våld. har en anställd flyttats till följd av hot från intagna. Att flytta personalen och inte de intagna sänder ut en oerhört olycklig signal till de intagna. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att minska hoten och risken för våld inom kriminalvården?
fr · GQ111149 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1149 av () till justitieminister om polisens administrativa arbete En stor del av polisens tid och resurser går åt till administrativt arbete. Ett enkelt ingripande resulterar oftast i en stor mängd administrativt efterarbete. Polisen arbete måste dokumenteras noga. Detta är nödvändigt både från rättssäkerhetssynpunkt och för att en misstänkt ska kunna fällas för brott i domstol. De administrativa åtgärder som följer på ett ingripande bör vara så okomplicerade som möjligt. Tekniken ska vara ett stöd i polisen arbete. Tekniken får inte utvecklas på ett sätt som gör arbetet mindre effektivt och polisen mindre motiverad att ingripa mot brott. Det finns en uppenbar risk att den uppsjö av administration som följer på ett ingripande minskar polisens benägenhet att ingripa mot brottslighet då risken att fastna i ett administrativt efterarbete är överhängande. Genom att minska avrapporteringstiderna , skulle man bara vid kunna få ut polisarbete som motsvarar . Polisbristen i är stor och resurserna knappa. Detta ställer stora krav på att de resurser som finns används så effektivt som möjligt. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att avbyråkratisera polisen och därmed effektivare använda polisresurserna?
fr · GQ111150 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1150 av () till justitieminister om polispersonalens arbetssituation har på uppdrag av frågat drygt 3000 poliser om arbetsmiljön inom polisen. Resultatet av undersökningen ger en oroande bild av svensk polis. Var fjärde polis har svårt att sova på grund av att tankar på arbetet håller dem vakna. Var tionde polis kan överhuvudtaget inte varva ned eller känna sig fria från jobbet. Var femte polis känner olust minst en gång när de går till jobbet. av poliserna som arbetat är missnöjda med sina möjligheter att påverka polisens förändringsprocess. av poliserna känner litet eller inget förtroende för rikspolischefen. Mer än hälften av poliserna har inte haft ett utvecklingssamtal . uppger att det inte finns möjlighet att diskutera allvarliga händelser de varit med om i arbetet. Sammantaget indikerar undersökningen allvarliga ledarskaps- och arbetsmiljöproblem inom polisen. Detta hämmar polisens möjligheter fullgöra sitt främsta uppdrag från medborgarna @ att effektivt förhindra och bekämpa brottsligheten. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder mot de ledarskaps- och arbetsmiljöproblem inom polisen som bland annat kommit till uttryck i SCB-undersökningen?
fr · GQ111151 · 2003-06-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1151 av () till miljöminister om Ekofunduz har ekonomiskt bidragit till den polska miljöfonden Ekofunduz. De satsningar som gjorts från svensk sida har gällt för treårsperioder och det andra treårsprogrammet avslutas . är det sex länder som deltar i detta viktiga arbete i syfte att stödja åtgärder som kan bidra till en positiv miljöutveckling för detta grannland. Verksamheten har varit mycket framgångsrik och även lett till betydande export av svensk energi- och miljöteknik som därför varit gynnsam för det svenska näringslivet. Beställningar som lagts hos svenska företag har varit större än de satsningar i fonden som gjort och denna utveckling har goda förutsättningar att fortsätta. Mot bakgrund av att nuvarande avtal för svensk del löper ut vill jag fråga vad miljöministern har för planer för fortsatta deltagande i Ekofunduz.
fr · GQ111152 · 2003-06-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:1152 av (m) till utrikesminister om MR-situationen i Regeringen har antagit en landstrategi för utvecklingssamarbetet med åren 2002@2004. En årlig avstämning ska äga rum mellan UD och Sida. Vi befinner oss alltså nu i halvtid. De främsta målen för samarbetet är fattigdomsbekämpning och insatser som främjar anpassning till EU. bidrar bland annat med utbildningsinsatser inom rättsväsendet (MR) och mediesektorn, kulturellt samarbete och stöd till lokalt självstyre. Avgörande villkor för att ska kunna få inleda medlemskapsförhandlingar med EU är att landet lever upp till de grundkrav som lagts fast i de så kallade Köpenhamnskriterierna, det vill säga stabila institutioner som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter (MR) och respekt för och skydd av minoriteter. utvärderas av EU om så skett och sker. Några formella framsteg i en del av dessa hänseenden har kunnat noteras, men ännu återstår merparten av genomförandet i praktiken. rapporteras om tortyr, misshandel, repressalier mot oliktänkande och partier. Militärens inflytande på det livet är på sina håll fortfarande orimligt. Frihetens olika uttryck tycks sitta trängre för den nya turkiska regeringen än vad man i förstone hade anledning att tro, hoppas på och räkna med. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att i detta läge inskärpa förväntningar på den turkiska regimen?
fr · GQ111153 · 2003-06-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:1153 av (m) till utrikesminister om MR-situationen i För femte dygnet i rad rapporterar nu nyhetsmedierna om ganska omfattande demonstrationer mot de olika sätt varpå den strängt ortodoxa iranska regimen uppfattas förtrycka ökade frihets- och demokratisträvanden från befolkningen. Demonstrationerna har bland annat bemötts av den frivilliga och regimtrogna så kallade basijimilisen, som med tung beväpning gått till hårda motattacker. Det är förvisso varken första eller sista gången strävanden mot ökad frihet och demokrati bubblar upp till ytan i form av folkliga, inte minst av studenter och intellektuella inspirerade, manifestationer i . Deras blotta existens är givetvis symtom på underliggande spänningar och känslor av vanmakt. De försök till konstruktiv, kritisk dialog med Iranregimen som EU fört , påhejad inte minst av , tycks inte ha varit påtagligt framgångsrika. Mot bakgrund härav och med hänsyn till den senaste tidens händelser vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta för att och världssamfundet starkare och tydligare inför det iranska ledarskapet ska kunna inskärpa betydelsen av att respektera mänskliga rättigheter och främja en mer demokratisk utveckling i ?
fr · GQ111154 · 2003-06-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:1154 av () till justitieminister om oförsäkrade fordon Enligt trafikskadelagen ska alla motordrivna fordon som är registrerade i vägtrafikregistret, och inte är avställda, vara trafikförsäkrade. finns det ca 60000 oförsäkrade fordon i . Många av dem används i trafiken. Betalningsansvaret för de skador som orsakas av oförsäkrade fordon åligger , som dessutom har rätt att ta ut en trafikförsäkringsavgift av ägaren till ett oförsäkrat fordon som inte är avställt. De laglydiga trafikförsäkringstagarna skjuter till via sina för att täcka kostnaderna för de omkring 4000 skador de oförsäkrade fordonen orsakar. Efterlevnaden av stiftad lag måste enligt min mening kunna garanteras om trovärdigheten för lagen ska kunna upprätthållas. Avser ministern att vidta åtgärder för att tillse att reglerna i trafikskadelagen efterföljs?
fr · GQ111155 · 2003-06-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:1155 av () till statsrådet om arbetsmiljötillsyn Arbetsmiljötillsynen är viktig för att förhindra arbetsolyckor och arbetsmiljösjukdomar. Alla arbetsgivare ska utföra ett systematiskt arbetsmiljöarbete. I tillsynsarbetet är bland annat arbetsmiljöinspektörer och skyddsombud viktiga. När det gäller personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan det finnas speciella problem med denna tillsyn. För anordnare av åtgärder gäller arbetsmiljölagen på samma sätt som för arbetsgivare till anställda. Olyckor bland personer i åtgärder inträffar liksom olyckor för anställda. Vikten av förebyggande arbete understryks av dessa olycksfall, bland annat dödsolyckan i i samband med ett rivningsprojekt. I ett svar (2001/02:71) av ansvarigt statsråd på en fråga sades att överläggningar skulle upptas med AMS och för att förbättra tillsynen på denna typ av arbetsställen. Jag vill understryka behovet av förbättringar i tillsynen. Jag vill fråga statsrådet: Kommer statsrådet att vidta några ytterligare åtgärder för att förbättra arbetsmiljötillsynen för arbetsställen som är aktuella för personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder?
fr · GQ111156 · 2003-06-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:1156 av () till statsrådet om språkproven för utländsk vårdpersonal Den utlandsutbildade vårdpersonal som inte tillåts arbeta med sitt yrke i är en outnyttjad resurs. För personer med vårdutbildning från ett EU- eller EES-land kan staten inte ställa några krav på språkkunskaper för att legitimation ska utfärdas. Men arbetsgivaren kan kräva godkända språkkunskaper i samband med anställning. För läkare och annan sjukvårdspersonal som är utbildad i ett land utanför EES-området och som ska arbeta i ett legitimationsyrke inom svensk hälso- och sjukvård krävs godkänt prov i svenska för att få svensk legitimation. Det har visat sig att språkkraven är det största hindret för att erhålla legitimation och arbeta i vården. Kritiken mot nuvarande system har varit omfattande och pågått . har sett över språkproven och ändamålsenligheten i den övriga kompletteringen. Socialministern har sagt att ytterligare åtgärder från regeringen kan behöva vidtas. Enligt uppgift avser nu regeringen att initiera en översyn som bland annat gäller språkproven för personer med läkarutbildning från länder utanför EU/EES-området. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilken tidsplan avser statsrådet att fastställa för utredningen av språkproven för utlandsutbildade läkare och övrig vårdpersonal?
fr · GQ111157 · 2003-06-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:1157 av () till statsrådet om irakiska flyktingar i EU Behandlingen av asylsökande från har präglats av ett stort utrymme för godtycke och diskriminerande särbehandling. före krigsutbrottet i beslöt att avvisa asylsökande till trots det direkta krigshot som då förelåg. Medan kriget pågick frystes asylprocessen för samtliga dessa flyktingar för att invänta att eventuella asylskäl möjligen skulle upphöra efter krigets slut. Rätten till skydd för den som flyr undan väpnad konflikt är tillämplig för irakiska flyktingar men detta har man inte tagit hänsyn till. Dessa flyktingarnas asylansökningar har särbehandlats utifrån lösa spekulationer om framtid. verkar det som om den önskar befästa denna hållning även hos EU:s övriga medlemsstater. Den arabiska tidningen rapporterar () att den på RIF-rådsmötet i den 5@6 juni lagt förslag om en gemensam avvisningspraxis vad gäller alla asylsökande irakier som befinner sig inom EU:s gränser. rör det ca 40000 personer. Flera medlemsstater avvisade enligt uppgift det svenska förslaget med hänvisning till att den regim som styr vare sig är laglig eller erkänd och därmed inte någon garanti för återvändande flyktingars säkerhet. Detta har den uppenbarligen inte tagit hänsyn till i sin bedömning. Detta är inte heller något som den svenska genom fått någon som helst information om. Jag vill därför fråga statsrådet : Under förutsättning att dessa uppgifter är korrekta, vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att irakiska flyktingar i och övriga EU ska ges tillräckligt skydd?
fr · GQ111158 · 2003-06-17 00:00:00 — Fråga 2002/03:1158 av () till socialminister om inkomstskillnaderna i En internationell jämförelse har visat att tillsammans med fortfarande har de minsta inkomstskillnaderna. Av den presenterade inkomstfördelningsundersökningen (HEK) framgick dock att inkomstspridningen 2001 var den högsta som uppmätts sedan SCB började med mätningar av inkomstfördelningen. De mest förmögna har ryckt ifrån och klyftorna har därmed ökat. Vi kan inte nöja oss med att klarar sig bra vid en internationell jämförelse. Det räcker inte att de flesta har fått det bättre i . Socialdemokratisk politik ska givetvis ha som mål att förbättra välståndet. Men den ska också minska inkomstskillnaderna. Jag vill fråga socialministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att förhindra en fortsatt ökad inkomstspridning.
fr · GQ111159 · 2003-06-18 00:00:00 — Fråga 2002/03:1159 av () till utrikesminister om studentuppror i För sedan började studenterna i åter att demonstrera. De protesterar mot regimen i som i drygt två årtionden inskränkt människors frihet med totalitära metoder och huggit ned på all opposition. Demonstrationerna har spridit sig till ytterligare några städer i . 248 regimkritiker har offentligt deklarerat sitt stöd för demonstrationerna. Studenter har fängslats och det finns en stor risk att de inte kommer att behandlas i enlighet med internationell rätt. Det finns också en risk att dessa uppror, liksom de tidigare, avslutas med omfattande repression. bör stödja de demokratiska krafterna i . Det är därför angeläget att trycker på den iranska regimen så att den respekterar medborgarnas mänskliga rättigheter. Vilka åtgärder avser ministern att vidta i syfte att stödja respekt för mänskliga rättigheter i och en demokratisering av ?
fr · GQ111160 · 2003-06-18 00:00:00 — Fråga 2002/03:1160 av () till vice statsminister om kvinnliga ledare i statliga företag I verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande , som offentliggjordes , konstateras bland annat att sammansättningen av styrelserna ska "ske så att balans uppnås avseende kompetens bakgrund, ålder och kön". Vidare skrivs att målet "för de statligt ägda företagen är en jämn könsfördelning". På denna punkt har en del framsteg gjorts. Men om man tittar på de högsta posterna i företagen är bilden en annan. Endast fyra av de 27 statliga företagen med marknadsmässiga krav har en kvinnlig vd och lika få har kvinnlig styrelseordförande. Än värre är det i de börsnoterade företagen som staten äger aktier i. I dessa företag finns inte en enda kvinnlig vd och inte en enda kvinnlig styrelseordförande. En tredje kategori av de statligt ägda företagen är de med särskilda samhällsintressen. Av de 26 företagen i denna kategori finns endast två kvinnliga verkställande direktörer och fyra styrelseordföranden. I en sammanställning av förändringar visas att det trots all debatt inte skett någon förbättring . Det är dessutom så att flera av företagen saknar jämställdhetspolicy. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att företag med statligt ägande ska föregå med gott exempel när det gäller andelen kvinnor i ledande ställning?
fr · GQ111161 · 2003-06-18 00:00:00 — Fråga 2002/03:1161 av () till socialminister om palliativ vård I sjukvården är det tyvärr lätt att tappa intresset för patienterna när sjukdomarna är botbara. Man står ofta handfallen inför de problem som uppstår i livets slut eftersom kunskaperna om hur man bedriver diagnostik och behandling av mer akuta sjukdomstillstånd samt kontroll av mindre besvärliga kroniska hälsoproblem har varit större. Undervisningen i palliativ vård är enligt vad jag förstår klart eftersatt. Det innebär att många patienter och läkare accepterar smärta, illamående, ångest, depression och social isolation som ett nödvändigt eller åtminstone oundvikligt ont i livets sista tid. Utredningen 2000:6 satte fokus på dessa frågor och förhoppningar väcktes att alla människor skulle få en möjlighet till en god vård i livets slut. Ännu föreligger dock inget förslag från regeringen där denna utredning följs upp. Den får inte hamna i bokhyllan som dammsamlare. Frågan är alldeles för viktig för det. När avser ministern att komma med förslag som ger bättre möjligheter för en palliativ vård i livets slutskede?
fr · GQ111162 · 2003-06-18 00:00:00 — Fråga 2002/03:1162 av () till statsrådet om framtiden för , , överväger att sluta driva några av verkets 19 flygplatser, uppger Tidningarnas Telegrambyrå (TT) i ett telegram . Skälet är den utdragna flygkrisen som har slagit hårt mot trafiken på LFV:s flygplatser. minskade antalet passagerare och syns inga tecken på förbättring. En av de flygplatser som nämns vara särskilt i farozonen är . Tillsammans med bland andra flygplatserna i och tillhör dem som har drabbats hårdast av vikande passagerarunderlag. ska nu göra en förstudie över driften av sina flygplatser, en förstudie som syftar till att titta på de flygplatser som har tappat stora delar av trafiken och passagerarunderlaget, enligt TT. Jag vill fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av nämnda uppgifter från ?
fr · GQ111163 · 2003-06-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:1163 av () till statsrådet om åtgärder för att bryta regeringens centraliseringspolitik I motioner till har påtalats att regeringen år struntar i beslut om att nya myndigheter och verk inte ska centraliseras till . bekräftar aktuella undersökning att det inte blivit ett dugg bättre . I sina beslut har understrukit att strävan bör vara att statliga verksamheter i första hand bör placeras i länscentrum eller i anslutning till regionalpolitiska stödområden. Som en alternativ placering anges orter där statlig verksamhet läggs ned. "I vart fall bör vid varje ny lokalisering en annan ort än övervägas", har framhållit i upprepade beslut. Trots detta visar det sig nu att centraliseringspolitiken fortsätter. av alla lokaliseringar hamnar i . har krävt en handlingsplan för att konsekvent och långsiktigt se till att hela landet får del av de arbetstillfällen som kommer till i form av statliga verk, myndigheter och bolag. Mot bakgrund av vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att leva upp till upprepade krav på en rimligare lokaliseringspolitik?
fr · GQ111164 · 2003-06-19 00:00:00 — Fråga 2002/03:1164 av () till utbildningsminister om isocyanatforskning I budgetförhandlingar enades de tre samarbetspartierna om att anslå , för , direkt till isocyanatforskningen i . Med detta anslag på kunde enheten drivas vidare . Under detta år skulle långsiktiga lösningar arbetas fram. Forskningen om isocyanater i är viktig för att man praktiskt ska kunna upptäcka hälsofarliga arbetsmiljöer. Den praktiska nyttan av denna forskning har betonats av bland andra LO och Metall. Lokaliseringen av forskningsenheten till är också en viktig del i försvarsomställningen. Jag vill fråga statsrådet : Är isocyanatforskningen i nu långsiktigt säkrad?
fr · GQ111165 · 2003-06-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:1165 av () till statsrådet om alkoglass och svensk alkoholpolitik Alkoholkonsumtionen i har ökat . Den genomsnittliga alkoholkonsumtionen per invånare i når nu rekordhöjder och fortsätter att öka år . Vi kan konstatera att de instrument som vi använder för att stävja alkoholbruket är föga effektivt i jämförelse med den EU-anpassning vi tvingats till med höjda införselkvoter och sänkta alkoholskatter. Det som är än mer allvarligt är den marknadsföring av alkoholprodukter som tilltalar unga. Vi vet att försäljningen av alkoläsken ökade och . Därutöver kommer nya produkter som alkohol i form av isglass @ Freaky Ice @ som marknadsförs nu i . Enligt ansvariga på kommer ett eventuellt tillstånd för dessa produkter att ligga på . Vi kan konstatera att det vidtas alltmer raffinerade metoder för att "styla" alkoholprodukter så att de inte associeras till alkohol. De ges ett sken av att vara lämpliga för unga såsom glass, läsk och så vidare. Det har troligtvis en större effekt än traditionell reklam. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att motverka "stylade" alkoholprodukter som riktas till unga?
fr · GQ111166 · 2003-06-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:1166 av () till statsrådet om kommersialisering av familjehemsvården Vi har tagit del av rapporter om svårigheten att hitta familjehem till barn som av olika skäl inte kan bo kvar i sin ursprungsfamilj. Det är många kommuner som löser svårigheten med att hitta familjehem genom att anlita privata företag. Dessa företag har i vissa fall ansvar för att såväl utföra utredningen som att rekrytera och handleda familjehemmen. I många fall saknar den ansvariga myndigheten insyn i processen och uppföljningen av placeringen är ofta otillräcklig. Vid vissa rekryteringar används dessutom Internet där de behövande barnen annonseras ut som på ett skrämmande sätt påminner om gamla tiders auktionsförfarande. Barn som blir placerade i familjehem har ofta svåra och smärtsamma upplevelser med sig. Det är därför viktigt att familjehemmet blir den trygga punkt där dessa erfarenheter kan bearbetas. För att uppnå detta måste ta ett stort ansvar för både rekrytering, handledning och uppföljning. Det är uppgifter som inte kan hanteras på det marknadsmässiga sätt som tycks förekomma. Därmed inte sagt att det inte finns många bra familjehem som gör ett mycket bra arbete. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att motverka kommersialiseringen av familjehemsvården?
fr · GQ111167 · 2003-06-23 00:00:00 — Fråga 2002/03:1167 av () till utrikesminister om situationen i drabbade anhängare till fredspristagaren och ledaren för den demokratiska oppositionen och regimen samman i samband med en rundresa i landets norra delar. Regimkritiker i exil säger sig misstänka att över 70 oppositionsanhängare kan ha dödats vid händelsen. Händelserna innebär en klar försämring för de mänskliga rättigheterna i . Förutom att åter placerats i "skyddshäkte" greps 18 andra medlemmar i ledningen för for Democracy (NLD). Bland dem finns NLD:s vice ordförande och ett antal valda parlamentsledamöter. Det är bra att genom tydligt markerat att ska släppas. Men trots att det internationella trycket på regimen ökat , bland annat har EU och fattat beslut om att införa hårdare sanktioner, kvarhålls och andra demokratikämpar i NDL i häkte. Det är därför av vikt att omvärlden fördubblar sina ansträngningar, för att i första hand befria och andra politiska fångar samt förmå regimen att tillåta NDL och andra demokratiska partier att verka fritt. Detta måste sedan efterföljas av en demokratiseringsprocess, som FN ska ha möjlighet att övervaka. Vilka ytterligare åtgärder avser utrikesministern att vidta inom EU och EU-ASEAN-samarbetet för att åstadkomma ett frisläppande av och påskynda övergång till demokrati i ?