ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR123 · 2003-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:3 om bedömningar av folkomröstningar har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon planerar att vidta för att säkerställa att även den vilja folket uttrycker i en folkomröstning respekteras. På grund av arbetsfördelningen inom regeringen ankommer det på mig att besvara frågan. Enligt regeringsformen 1kap.7§ ska beslutanderätten i kommuner utövas av valda församlingar. Eftersom fullmäktige på grund av denna bestämmelse inte får avhända sig sin beslutanderätt är det inte möjligt att arrangera beslutande kommunala folkomröstningar. Däremot får en kommun eller ett landsting, enligt kommunallagen (1991:900) 5kap.34§, arrangera rådgivande kommunala folkomröstningar. Kommunala folkomröstningar ska dock enligt bestämmelsen avse endast ärenden som fullmäktige ska handlägga. Frågor som rör ärenden utanför den kommunala kompetensen är det därför inte möjligt att arrangera folkomröstning om. Resultatet av en folkomröstning är alltså endast rådgivande i en frågeställning. Huruvida resultatet bör följas är således en frågeställning för fullmäktige @ inte regeringen @ att ta ställning till.
frs · GR125 · 2003-09-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:5 om domstolarnas handläggningstider har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge rimliga förutsättningar för att domstolarna ska kunna arbeta bort balanser och minska väntetiderna. Det är självfallet en viktig del i ett väl fungerande domstolsväsende att mål och ärenden inte onödigt uppehålls utan kan beredas och avgöras i den takt de kommer in. För att bland annat skapa förutsättningar för en effektiv handläggning pågår en omfattande reformering av domstolsväsendet. Reformarbetet innebär bland annat förändringar av den yttre och inre organisationen, renodling av verksamheten och förbättringar av det processuella regelverket. Uppföljningen av domstolarnas resultat visar att det finns stora skillnader mellan enskilda domstolar och att det på sina håll finns stora balanser som inte låter sig förklaras med tillgängliga data. Detta förhållande är särskilt uppmärksammat i det pågående reformarbetet och det görs stora insatser från såväl som enskilda domstolar för att komma till rätta med situationen, bland annat genom särskilt insatta resurser och genom förändrade arbetsformer. I sammanhanget kan noteras att regeringen lämnade budgetpropositionen till . I den föreslås bland annat att domstolsväsendet får ett tillskott om .
frs · GR126 · 2003-09-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:6 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i syfte att säkra framtid. Bakgrunden till frågan är att det enligt frågeställaren inom har förts fram tankar på en administrativ sammanslagning av och Kammarrätten i och på att dela upp de båda domstolarnas domsagor mellan överrätterna i , och . Regeringen har inte gett i uppdrag att utreda frågan om överrättsorganisationen i någon del av landet. Om det i den diskussion som pågår inom domstolsväsendet angående den framtida domstolsorganisationen skulle föras fram tankar som avser överrätterna är det inget som föranleder någon åtgärd från min sida.
frs · GR127 · 2003-09-25 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:7 om resurser inom rättsväsendet har frågat mig vilka områden inom rättsväsendet jag avser att tillföra nya resurser. Regeringen har lämnat budgetpropositionen till . I den föreslås att rättsväsendet tillförs . Därtill har regeringen föreslagit att polisens anslag tillförs . Således tillförs rättsväsendet 2004 . Förslagen i propositionen innebär bland annat att polisen tillförs , att domstolsväsendet tillförs och att kriminalvården tillförs . Vidare tillförs , och . Anslaget för rättshjälp med mera höjs med .
frs · GR128 · 2003-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:8 om arbetskraftsinvandring har frågat mig om jag avser att, utöver det utredningsuppdrag begärt gällande ett nytt regelverk för arbetskraftsinvandring, även låta den kommande utredningen studera behovet av arbetskraftsinvandring. Frågan ställs mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2002/03:SfU 08, rskr. 2002/03:143). Inledningsvis vill jag framhålla att regeringen ännu inte har fattat beslut om de aktuella kommittédirektiven och att det alltid är svårt att kommentera uppgifter av den karaktär refererar till i sin fråga. I budgetpropositionen anför regeringen att har beslutat att en parlamentarisk utredning ska tillsättas med syfte att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES och att en sådan utredning kommer att tillsättas i enlighet med beslut. Av detta följer att den kommande utredningen kommer att ha som sitt kärnuppdrag att se över det regelverk som styr möjligheterna för arbetskraftsinvandring. Det torde dock för var och en vara uppenbart att en översyn av det aktuella regelverket är ett komplext uppdrag. Det framgår inte minst av vad anfört i saken. Det är därför ofrånkomligt att utredningen kommer att behöva ta ställning till en rad, till kärnuppdraget kopplade, frågor. Det kan gälla sådant som nämns i tillkännagivande, som till exempel kopplingen till asyllagstiftningen, till arbetsrätten eller till olika typer av sociala förmåner. Men det kan också gälla sådant som inte uttryckligen nämns, som till exempel kopplingen till åtaganden inom WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (GATS) eller vikten av att i sammanhanget beakta utvandringsländernas intressen. Som jag bedömer det bör ett av utredningens uppdrag också vara att sammanställa befintlig kunskap om det framtida behovet av arbetskraft och bedöma vilken roll arbetskraftsinvandring kan och bör spela för att motverka brist på arbetskraft på såväl längre som kortare sikt.
frs · GR129 · 2003-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:9 om individuellt kompetenssparande har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ett system för individuellt kompetenssparande ska kunna införas, i enlighet med beslut. Jag besvarade en interpellation av i denna fråga och redovisade då läget i ett antal öppna frågor i den riktlinjeproposition som ställde sig bakom . I förhållande till den redovisningen @ som visade på svårigheter att fullfölja propositionen i vissa centrala delar @ har jag nu inget att tillägga. Som jag också konstaterade i mitt svar bedrivs i ett arbete med inriktning att finna alternativa lösningar. De grundläggande mål ställt sig bakom ligger fast. De finansiella medel som avsatts som en del av den gröna skatteväxlingen kommer att användas för att finansiera de förslag om kompetensutveckling som regeringen återkommer med .
fr · GR11100 · 2003-10-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:100 av () till statsrådet om förbudet mot barnäktenskap Ett nytt och efterlängtat lagförslag, som förbjuder barnäktenskap, träder i kraft . Men redan nu har flera experter på området, bland annat kriminalinspektör , varnat för att lagen blir tandlös i den meningen att det inte finns någon straffpåföljd. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att verka för en skärpning av den kommande lagen mot barnäktenskap genom införande av en straffpåföljd?
fr · GR11101 · 2003-10-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:101 av () till socialminister om strålskadade Det finns ett antal kvinnor runtom i vårt land som lider svårt i sviterna av den medicinska behandling de fått. Det gäller kvinnor som behandlats mot bröstcancer med strålning. Det handlar även om ett antal män som strålats. Enligt uppgift användes mycket starka stråldoser och , stråldoser som senare visat sig kunna ge mycket svåra skador och biverkningar, varför dagens stråldoser är avsevärt lägre. Det lär framför allt beröra kvinnor som behandlats i eller där stråldoserna lär ha varit de högsta. Skadorna till följd av behandlingen kan vara förlamade armar, mycket svåra nervsmärtor, pålagringar på skelettdelar nära brösten och förträngningar i kärlen. Skadorna kan kräva medicinering, regelbunden rehabilitering och ibland operationer vilket delvis betalas av den drabbade. Andra patientgrupper som drabbats av brister i sjukvården har erhållit ersättning och fri vård. Även de kvinnor som skadats av alltför höga stråldoser vid behandling av bröstcancer bör få ersättning för sina skador. Även fri vård och rehabilitering av dessa skador framstår som rimligt. Jag har förstått att regeringen förhållit sig kallsinnig till att ersättning ska utgå till de drabbade. Detta utan att någon närmare undersökning av omfattningen av problemen gjorts. Det minsta man från de drabbade borde kunna fordra är att det i ett första steg tillsätts en undersökning som kartlägger problemen och anledningen till att strålskadorna uppkom. Därefter bör frågan om ersättning behandlas av regeringen. Vad avser socialministern att vidta för åtgärder för att de strålskadade patienterna ska få upprättelse?
fr · GR11102 · 2003-10-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:102 av () till socialminister om akutsjukvården i Det finns en tydlig vilja och önskan från olika landsting, professionen och från vårdpersonalen och olika fackliga organisationer, att omorganisera, rationalisera och förstärka kompetens och kvalitet inom den sjukhusbundna akutsjukvården. Olika sjukhus och regioner har infört eller planerar att införa olika modeller för att lösa de problem som finns på akutmottagningar runtom i landet. i är ett gott exempel på detta. Anställning av speciella akutläkare har visat sig oerhört framgångsrikt för en bättre vård för patienten. Denna utveckling är nödvändig och viktig men hotas av det fattade beslutet avseende specialistutredningen. Beslutet att skjuta upp ställningstagandet kan uppfattas som logiskt ur perspektivet att hela specialistfrågan ska hanteras i beslutet och att det krävs ytterligare analys vad förslaget innebär till exempel för reumatiker. Men för frågan om basspecialitet inom akutsjukvården innebär förseningen att det utvecklingsarbete som pågår om förändrat arbetssätt kommer att försvåras avsevärt och på många håll upphöra. Frågan om en basspecialitet inom akutsjukvården är av mer akut karaktär eftersom det är nyckeln till ett förbättrat omhändertagande av patienter på sjukhusens akutmottagningar. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att underlätta för ett fortsatt arbete för att förbättra arbetet på akutmottagningar och akutavdelningar genom införandet av speciella akutläkare?
fr · GR11103 · 2003-10-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:103 av () till statsrådet om folkölsförsäljning till ungdomar Folköl är den vanligaste rusdrycken bland ungdomar. I takt med att debutåldern bland ungdomar ökar så ökar även problemen kring folkölet. har Ungdomens Nykterhetsförbunds, UNF, ölköpskontroller visat att landets butiker har svårt att klara lagstiftade åldersgränser. kom en lag som ställer krav på att kommunerna bedriver tillsyn på de butiker som säljer folköl samt att alla butiker ska ha egna självtillsynsprogram. Butikerna ska registrera sig hos kommunen. Lagen ger även kommunerna rätt att ta ut en avgift för att kunna genomföra tillsyn och informera butikerna om gällande regler. Det är dock fortfarande många kommuner som brister i tillsynen över folkölsförsäljningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga folkhälso- och socialtjänstministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att kommuner fullt ut ska ta sitt tillsynsansvar avseende folkölsförsäljning i butiker och därmed begränsa folkölet som rusdryck bland ungdomar?
fr · GR11104 · 2003-10-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:104 av () till jordbruksminister om pälsnäringens osäkra framtid I pälsdjursutredningen konstaterades att det inte finns några juridiska hinder för att fortsätta med pälsdjursnäringen. Utredaren efterfrågade dock fortsatta studier för att fastställa hur djurens ska kunna få det ännu bättre. Näringen välkomnade utredningens resultat. De fick besked om att deras verksamhet kunde fortsätta och för skapades en framtidstro som skulle möjliggöra investeringar för att förbättra för djuren. Men säger jordbruksministern till TT att beslut om att avskaffa pälsdjursnäringen fortfarande gäller och är en utgångspunkt för det fortsatta arbetet. Pälsdjurfarmarna får alltså leva med fortsatt osäkerhet om framtiden. Osäkerheten gör djuren till förlorare som får vänta på bättre villkor, då sunt förnuft säger att man inte investerar i en bransch som hotas att stoppas trots att den följer lagarna. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att minska pälsdjurfarmarnas osäkerhet om framtiden så att djuren kan få ännu bättre villkor?
fr · GR11105 · 2003-10-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:105 av () till jordbruksminister om förbud mot pälsfarmning Regeringens särskilda utredare om förbud av pälsfarmning, , har inte klarat av att hävda minkarnas behov gentemot näringens. Detta är givetvis mycket trist. Trots att vi har en djurskyddslag som är mycket tydlig angående djurens rätt att utföra sina naturliga beteenden så har minknäringen kunnat fortsätta bedriva sin verksamhet på ett sätt som inte hör hemma . har pälsnäringen underlåtit att anpassa sig till gällande lagstiftning. har minkarna varit de som subventionerat näringen. Att staten i detta läge ska gå in med ytterligare subventioner för någonting så självklart som att få en näring att följa gällande lagstiftning måste uppfattas som barockt. Den socialdemokratiska partisekreteraren har också slagit fast att s-linjen om förbud mot pälsfarmning står fast. Någon tidpunkt har han dock inte velat fastslå. Det är märkligt. Förbud mot pälsfarming är en del i den 121-punktsuppgörelse som den svenska regeringsmaktens lutar sig mot. Ska 121-punktsuppgörelsen, regeringsföreträdares utfästelser och den socialdemokratiska partikongressens beslut åtföljas måste därför ha fattat beslut om förbud mot pälsfarmning innan mandatperioden löpt ut. Därför vill jag fråga jordbruksministern om hon avser att säkerställa att kan fatta ett sådant beslut , redan innan mandatperiodens slut.
fr · GR11106 · 2003-10-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:106 av () till miljöminister om ersättning för inskränkningar i äganderätten En skogsägare i skulle påbörja en laglig avverkning på Furören, vilken angränsar till Kronörens naturreservat. som den anlitade entreprenören tillsammans med skogsmaskiner skulle påbörja arbetet fattade i ett interimistiskt naturreservatsbeslut och stoppade avverkningen med polishjälp. Av de ursprungliga mark som skogsägaren innehade är det endast som han numera får använda. Han får inte ens ta ved till uppvärmning. För den stoppade avverkningen krävde skogsägaren ersättning från , eftersom han inte fått reda på reservatsplanerna innan avverkningen skulle påbörjas efter avverkningsanmälan i laga ordning. avslog Justitiekanslern hans begäran om ersättning med motiveringen att han borde ha förstått att skulle komma att fatta ett interimistiskt beslut. Jag anser det sätt på vilket markägare behandlas av myndigheterna är djupt otillfredsställande och en kränkning av äganderätten. Så länge markägaren följer reglerna bör myndigheterna ha ett ansvar för att ersätta kostnader som uppkommer för markägaren med anledning av myndighetens bristande information eller annat klandervärt agerande. Vad avser miljöministern att vidta för åtgärder för att stärka markägares rätt till full ersättning?
fr · GR11107 · 2003-10-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:107 av () till miljöminister om åtgärder för att förbättra vattenmiljön i förgiftade sjöar Vattnet i sjön i kommun har blivit allt sämre, och om inget görs kommer sjön förmodligen att vara helt död relativt snart. finns ingen fisk i sjön, och de vattenprover som tagits av () visar kraftigt förhöjda halter av bland annat kadmium, koppar och zink. Runt sjön finns fyra numera nedlagda gruvor @ Granlundsgruvan, Rävlidengruvan, Rävmyrlidgruvan och Hornträskgruvan. , som drivit tre av gruvorna, har genomfört efterbearbetning enligt en plan godkänd av , men detta har uppenbarligen inte varit tillräckligt. Oenighet råder om vad som orsakat förgiftningen av sjön. Företaget anser sig ha gjort sin plikt genom den efterbearbetning som skett. representant kan inte säkert säga vad som är orsaken, men har fått i uppgift att ta fram en rapport i ärendet. Forskare vid SLU anser att det går att återupprätta normalt liv i sjön. Den viktigaste åtgärden är att täppa till allt läckage från gruvorna, men även kalkning kan ge resultat. är det synnerligen angeläget att något sker snabbt, och att det fastställs vem som ska vidta erforderliga åtgärder. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga vad statsrådet avser att vidta för åtgärder för att förhållanden vid sjöar som dör på grund av tidigare försyndelser i samband med till exempel gruvbrytning @ som vid sjön i kommun @ inte ska falla mellan de ansvarigas stolar.
fr · GR11108 · 2003-10-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:108 av () till miljöminister om giftigt gruvavfall Fyra nedlagda gruvor misstänks vara orsaken till att sjön i kommun har börjat dö. Mycket förhöjda halter av bland annat kadmium, koppar och zink har uppmätts i vattnet. De förhöjda metallhalterna stör livet i sjön Enligt de boende började problemen sedan gruvorna lagts ned. Sedimentprover från bottnen som tagits av ger stöd åt misstankarna om att metallhalterna stigit relativt . Proverna visar att de översta sedimenten har förhöjda metallhalter. har genomfört en efterbearbetningsplan och menar att skuldfrågan inte är utredd. Det har funnits flera andra aktörer i området. Andra gruvbolag, skogsindustri, dikningar och ett allmänt tryck med miljöfarligt nedfall från . Vad avser miljöministern att göra för att säkra att gruvavfall inte förgiftar miljön?
fr · GR11109 · 2003-10-17 00:00:00 — Fråga 2003/04:109 av () till utrikesminister om situationen i är enda kvarvarande diktatur. Regimkritiker förföljs och trakasseras. Flera av dem är spårlöst försvunna. tystas systematiskt ned. Enligt för mänskliga rättigheter och andra människorättsorganisationer har situationen för det civila samhället i försämrats . Enbart tvingade vitryska myndigheter sex frivilligorganisationer och fem oberoende tidningar att upphöra med sina aktiviteter. Orsaken till stängningarna är påstådda administrativa oegentligheter eller åtal för förtal av den vitryske presidenten eller andra myndighetspersoner. I verkligheten är det en politisk kampanj orkestrerad av den vitryska regimen, riktad mot människorättsaktivister och journalister, och andra som motsätter sig regimens repressiva politik och metoder. Regimens agerande är oacceptabelt och strider mot internationella åtaganden, som till exempel FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. Trots åratal av systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna agerar den vitryska regimen ostört, utan nämnvärd uppmärksamhet från omvärlden. Detta i ett land som ligger i direkta närområde. Ingen regim är dock immun mot omvärldens protester. Genom mötet i tredje utskottet av har det internationella samfundet en utmärkt möjlighet att föra upp situationen i på den internationella agendan. Min fråga till utrikesminister är: Avser ministern att agera i förhållande till under mötet i tredje utskottet av och, i så fall, på vilket sätt?
fr · GR11110 · 2003-10-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:110 av () till statsrådet om bastuklubbar Lagen som stängde bastuklubbarna tillkom 1987, lagen motiverades med risken för spridning av hiv. Bastuklubbarnas verksamhet vände sig till gruppen bi- och homosexuella män som önskade anonyma sexuella kontakter. Vid lagens upphävande har samhällsdebatten tagit ett kliv framåt. Lagen kommer att vara neutral i förhållande till kön och sexuell läggning. Men finns en ny oro som måste beaktas. Nämligen att ett upphävande av bastuklubbslagen skulle leda till att öppnar upp en bakdörr för bordeller. Oron för att ett upphävande av bastuklubbslagen skulle leda till bordelliknande verksamhet har stärkts då man enligt inte granskat frågan ur den synvinkeln. inställning till prostitution får inte undergrävas med motiveringen att risk för smittspridning inte längre föreligger. Min fråga till folkhälsominister är vilken analys som görs för att undvika att upphävandet av den så kallade bastuklubbslagen inte leder till en öppning för bordelliknande verksamhet.
fr · GR11111 · 2003-10-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:111 av () till miljöminister om fluorinerade gaser På dagordningen för miljöministerrådet finns frågan om en förordning gällande de tre fluorinerade gaser som täcks av Kyoto-protokollet. Flera av dessa har uppehållstider i atmosfären. De är tekniskt ganska enkla att fasa ut. Men genom att den legala basen är artikel 95 om den inre marknaden, finns det risk för länder som och som har längre gående lagstiftning får sänka sin ambitionsnivå. Hur avser att agera i frågan?
fr · GR11112 · 2003-10-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:112 av () till justitieminister om dödsdroger Minst sex personer har avlidit av fentanyl och polisen håller på att gå igenom databas för att undersöka om drogen orsakat ytterligare fler dödsfall. Enligt narkotikaforskaren finns nu skäl att anta att den ryska varianten av fentanyl @ Krokodil @ är på väg in i . kan gå via och . Fentanylen , som skördat dödsoffer i är 50 gånger starkare än heroin. Krokodil är i sin tur ytterligare 15 gånger starkare. Ämnar ministern ta initiativ till en förändring av narkotikalagstiftningen så att den kan gälla även dessa nya dödsdroger?
fr · GR11113 · 2003-10-21 00:00:00 — Fråga 2003/04:113 av () till justitieminister om bruket av fentanyl Den svenska polisen har känt till försäljningen av en ny "dödsdrog", fentanyl. Denna narkotika beräknas vara 50 gånger starkare än heroin och därmed mycket lätt att överdosera, vilket bland annat kan ge andningsförlamning. Fentanyl är en syntetisk opiat och narkotikaklassat läkemedel som av allt att döma smugglas in från . Enligt uppgifter i medierna beräknas 10 personer i ha avlidit efter missbruk av fentanyl, men mörkertalet är sannolikt stort. Frågan, många ställer sig, är om tull, polis och andra berörda myndigheter har tillräcklig beredskap när nya droger smugglas in i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med fentanylinförseln till ?
fr · GR11114 · 2003-10-22 00:00:00 — Fråga 2003/04:114 av Axel Darvik (fp) till statsrådet om som demokratisk debattarena borde vara centrum för svensk politisk debatt. En livlig debatt är avgörande för att ett demokratiskt system ska fungera. Åsikter måste kunna brytas mot varandra för att brister ska kunna upptäckas och de bästa besluten fattas. För detta har regeringspartiet och oppositionen ett stort ansvar. Tyvärr försummade regeringspartiet detta ansvar när skolan skulle diskuteras i den allmänpolitiska debatten. Inget av de båda statsråden som finns knutna till eller någon av de nio socialdemokratiska ledamöterna i utbildningsutskottet behagade närvara. Talaren från regeringspartiet hade strukit sig innan debatten hade börjat och ingen annan företrädare fanns i plenisalen för att kunna delta i debatten och ta repliker. Skolan är antagligen vår viktigaste framtidsfråga. Lyckas vi inte utbilda nya kreativa individer så kommer det att vara svårt för samhället att lyckas med någonting . Särskilt brännande är skolfrågorna nu eftersom regeringens föregångsmodell, Västeråsmodellen, har kollapsat. Resultaten i skolan är fortfarande högst bristfälliga. En debatt kring den allmänna inriktningen i skolpolitiken hade därför varit mycket relevant. Någon sådan debatt fick vi inte i eftersom ingen kunde svara på oppositionens frågor. Denna slapphet ser jag som mycket allvarlig eftersom bör vara den centrala demokratiska arenan. Jag vill därför fråga demokratiministern om hon avser att verka för att regeringen i fortsättningen kommer vissa en större respekt för som demokratisk debattarena.