ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ11856 · 2003-04-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:856 av () till statsrådet om vattenprivatiseringar Statsrådet har till media uttalat att förespråkar att vattentillgångar inte ska privatiseras eller kommersialiseras. Till detta har också sagts att det inte får förekomma att biståndsgivare och utvecklingsbanker idkar påtryckningar för en privatisering av vattensektorn. Det låter bra, men jag befarar att det finns anledning att ifrågasätta sanningshalten i påståendena. Det finns mången vittnesbörd från organisationer i länder i Syd om hur framför allt och , , varit starka pådrivare för att till exempel distribution av vatten i städer lagts ut på privata aktörer, inte sällan till något av de europeiskägda transnationella bolagen. Bara fanns olika typer av privatiseringsprocesser inskrivna i minst 6 avtal mellan IMF och olika . Eftersom goda relationer med IMF är ett kriterium för både utvecklingslån och bistånd så är ländernas politiska svängrum ganska begränsat om man inte vill genomföra reformen. Jag kommer till statsrådet också ställa en fråga om två konkreta fall, och . Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet om genom den nordisk/baltiska styrelserepresentanten i och opponerat sig mot privatiseringsprocesser i vattensektorn?
fr · GQ11857 · 2003-04-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:857 av () till statsrådet om vattenprivatisering i och Statsrådet har till media uttalat att förespråkar att vattentillgångar inte ska privatiseras eller kommersialiseras. Till detta har också sagts att det inte får förekomma att biståndsgivare och utvecklingsbanker idkar påtryckningar för en privatisering av vattensektorn. Trots detta finns mången vittnesbörd från organisationer i länder i Syd om hur framför allt och , , varit starka pådrivare för att till exempel distribution av vatten i städer lagts ut på privata aktörer. Två konkreta exempel är och . I driver ett förslag att dela upp den vattendistributionen i två verksamhetsområden och leasa ut den till privata bolag. Ett första steg togs då inkluderade krav på automatiska avgiftsnivåer i avtal med landet. I driver IMF att det statliga bolag som äger vattenkraftsdammarna och det statliga bolag som sköter vattendistributionen ska säljas. Senast drevs detta krav i PRGF-förhandlingar höstan 2002. Båda exemplen har möts av folkliga protester och tillsvidare avvaktar institutionerna inhemska processer innan man tar fler steg. Men oron över institutionernas påtryckningar verkar befogad. Mot bakgrund till den redovisade svenska inställningen till vattenprivatiseringar vill jag fråga statsrådet hur genom den nordisk/baltiska styrelserepresentationen i och ställde sig till förslagen om vattenprivatiseringar i och .
fr · GQ11858 · 2003-04-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:858 av () till statsrådet om /22 Jag har tidigare fått besked av statsrådet att det i gällande plan för vägtransportsystemet för perioden 1998@2007 finns reserverade för utbyggnad av väg E6/22 mellan och (frågesvar från ). I den nu lagda vårbudgeten aviseras besparingar på vägnätet och enligt vad jag erfarit kvarstår inte längre denna vägsträckning i planer centralt som resultat av besparingar. Det vore ytterst olyckligt om detta är sant, eftersom denna resterande utbyggnad av väg E6/22 behövs för att tillgodose transportbehovet till och från hamn. Avser statsrådet att vidta åtgärder så att utbyggnad av vägen E6/22 mellan och kan ske under innevarande planperiod?
fr · GQ11859 · 2003-04-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:859 av () till statsrådet om E18 I en tragisk olycka omkom två unga män på mellan Sagån och Hummelsta. Olyckan skedde med en frontalkrock på den enda del av mellan och där mitträcke saknas. Den fruktansvärda händelsen belyser hur viktigt det är med en fungerande och väl infrastruktur. Den aktuella vägsträckan är en av de viktigaste i hela landet. 20000 bilar passerar på sträckan . E18 är en pulsåder genom viktigaste tillväxtregion: . När vägarna inte fungerar så förolyckas människor @ tvärtemot den antagna så kallade nollvisionen @ och förutsättningarna för utveckling av en region förstörs. När tillväxten inte fungerar i så stannar . Initiativ har därför tagits av både trafiksäkerhets- och tillväxtskäl för att ge vägen motorvägsstandard. Trots det föreslår i sitt förslag till nationell vägplan att vägen ska byggas ut tidigast 2012@2015. Ett sådant förslag är förkastligt och tar inte vare sig människors hälsa och trygghet eller infrastrukturens betydelse för tillväxt och framtid på allvar. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att E18 får en standard som gagnar trafiksäkerheten och tillväxten?
fr · GQ11860 · 2003-04-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:860 av () till statsrådet om förtidspensionärernas situation har en ny pensionsreform trätt i kraft. Då infördes även ett nytt system för bostadstillägg för pensionärer. Bland de 100000 till 150000 förtidspensionärer, som får bostadstillägg, uppskattas nu att hälften får kännbara minskningar. Orsaken är en miss vid anpassningen till det nya pensionssystemet. Enligt uppskattningar rör sig minskningen om i genomsnitt 200kr , vilket är mycket pengar för dem som drabbas. Felet upptäcktes först efter det att privatpersoner och försäkringskassor vänt sig till och klagat. Avser statsrådet att vidta åtgärder på grund av den uppkomna situationen för förtidspensionärerna?
fr · GQ11861 · 2003-04-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:861 av () till socialminister om reumatikerns situation Reumatism är en folksjukdom som har 80 olika diagnoser. De som lider av reumatism behöver läkare som är specialister på reumatiska sjukdomar. har i sitt förslag till ny medicinsk specialistindelning föreslagit att reumatologerna ska bredda sina kunskaper inom invärtesmedicin. menar att detta är ett sätt att minska risken för att reumatikerna flyttas runt i vården utan att någon läkare tar ansvar för helheten. i menar dock att reumatikerna flyttas runt i vården därför att andra läkare inte har de kunskaper som krävs för att ställa rätt diagnos och inte därför att reumatologerna saknar kunskaper i invärtesmedicin. När reumatikern väl kommer till reumatologen kan hon eller han känna sig trygg för där finns helhetsansvaret. Många reumatiker drabbas av besvär eller följdsjukdomar och en hel del effektiva läkemedel medför biverkningar. Men dessa problem kommer inte att lösas genom att tvinga reumatologerna att läsa mer invärtesmedicin utan det som behövs är fler reumatologer och att dagens allmänläkare får ökade kunskaper i reumatologi, menar . är mycket oroat över förslag, som de menar riskerar att göra reumatologerna till generalister i stället för de experter de bör vara. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga om socialministern avser att ta hänsyn till synpunkter?
fr · GQ11862 · 2003-04-29 00:00:00 — Fråga 2002/03:862 av () till justitieminister om tingsrätt i fungerar väl. och delar på en rådmanstjänst och har ett väl utvecklat samarbete med självständiga domstolar i och . lämnade ett utredningsuppdrag om tingsrättsorganisationen i . Utredaren föreslår för regeringen att verksamheten i ska helt läggas ned. I utredningen finns uppenbara sakfel och undanhållande av omständigheter som skulle tala för ett bevarande av verksamheten vid . har lämnat förslag till regeringen som är baserat på oriktiga sakuppgifter. Bakgrunden till att nu hotas av nedläggning torde helt klart bero på politiska löften och låsningar av tidigare justitieministern om att skulle få bestå. Sakskäl har alltså inte varit förhärskande när tingsrättsorganisationen i har utretts. skulle det vara synnerligen olyckligt att genomföra en sammanslagning av tillfällig karaktär. kan en lösning vara en enda domsaga med kansliort i och tingsställen i och . Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att erhålla en fungerande tingsrättsorganisation i med avseende på medborgarnas krav på närhet till domstolar?
fr · GQ11863 · 2003-04-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:863 av () till statsrådet om diskriminering av utländska läkare Den svenska sjukvården har svårt att rekrytera ett tillräckligt antal läkare. Många landsting vänder sig därför till länder i övriga för att locka till sig läkare men även annan vårdpersonal. Vi har i en outnyttjad reserv av utländska läkare som tvingas arbeta inom andra yrken som till exempel taxichaufförer eller städare för att klara sin privatekonomi. Dessa läkare har inte lyckats få ett jobb inom sin yrkeskompetens på grund av att de har brister i svenska språket eller att de behöver komplettera sina studier. Det skulle vara en vinst för samhället att satsa resurser på dessa personer för att de ska kunna få en anställning som läkare. De krav som finns på svenskkunskaper anses vara alltför höga. I stället för att diskutera kvaliteten på läkarnas språkkunskaper borde vi titta närmare på själva språktesten. Mäter de verkligen det de ska mäta? En översyn behöver göras av språktesten så att stavfel och grammatiska fel tillmäts en mer begränsad roll än vad de gör . Jag upplever att proven hindrar många högutbildade invandrare från att komma in i arbetslivet i stället för att vara ett hjälpmedel. Jag undrar därför vilka åtgärder statsrådet tänker vidta för att en översyn görs av dessa språktest?
frs · GQ12711 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:711 om medborgarkontor har frågat statsrådet vilka initiativ han är beredd att ta för att förbättra lokal statlig service genom exempelvis inrättandet av så kallade medborgarkontor. Frågan har överlämnats till mig. I regeringens proposition 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet gjorde regeringen bedömningen att statliga aktörer med särskild betydelse för service i ökad utsträckning borde beakta möjligheterna till samordning med andra servicegivare i samband med att de förändrar sin verksamhet. Som skäl för sin bedömning anförde regeringen att det i många kommuner pågår ett arbete med att få till stånd mera samordnade servicelösningar. Exempel på sådana strävanden är bland annat de olika former av medborgarkontor som inrättats i vissa kommuner. Denna utveckling har emellertid i första hand inneburit en ökad samverkan mellan olika kommunala förvaltningar medan de lokala statliga myndigheternas medverkan varit begränsad. Regeringen ansåg det därför angeläget att ytterligare stimulera och underlätta en ökad lokal servicesamverkan mellan stat och kommun och i det fortsatta arbetet särskilt uppmärksamma informationsteknikens möjligheter till nya gemensamma servicelösningar. Regeringen har senast i budgetpropositionen för lämnat en redovisning av det arbete som pågår för att utveckla de statliga myndigheternas service. En offentlig service som ställer medborgaren i fokus förutsätter en ökad samverkan mellan de statliga myndigheterna såväl som med kommuner, landsting och näringsliv. Statliga myndigheter ska genom att utnyttja informationstekniken och bli så kallade 24-timmarsmyndigheter förenkla och förbättra samhällsservicen till medborgare och företag. I arbetet med att förverkliga 24-timmarsmyndigheten ingår som en viktig del att initiera och genomföra olika samverkansprojekt mellan stat och kommun för att med hjälp av informationstekniken utveckla nya servicelösningar. I den ovan nämnda propositionen om regeringens regionala utvecklingspolitik aviserade regeringen också att den avsåg att tillsammans med några intresserade kommuner initiera pilotverksamhet i syfte att pröva olika samverkanslösningar på lokal nivå. Som ansvarig för den statliga förvaltningspolitiken är jag angelägen om att sådana initiativ verkligen kommer till stånd. Jag arbetar därför med att få i gång ett mera samlat och systematiskt arbete med sådana samverkansprojekt. Projekten ska syfta till att myndigheterna gemensamt prövar möjligheterna att utveckla verksamhet och service som är både kostnadseffektiv och tillgodoser medborgarnas och företagarnas krav på tillgänglighet. Min förhoppning är att kommunerna i de aktuella länen också är intresserade av att delta i dessa projekt som i hög grad måste bygga på de ingående aktörernas eget ansvar och engagemang. Avsikten är att olika servicelösningar ska kunna prövas och värderas inom ramen för samverkansprojekten. Olika former av medborgarkontor kan därvid vara ett alternativ. Förutsättningar för sådana samverkanslösningar mellan stat och kommun finns genom försökslagstiftningen med samtjänst vid medborgarkontor.
frs · GQ12712 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:712 om anhörigvården har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att anhörigstöd i form av avlösning utan biståndsbeslut ska kunna ges både generellt och nationellt. Frågan har överlämnats till mig eftersom jag ansvarar för dessa frågor. uppföljning visar att det statliga stimulansbidraget till kommunerna för att utveckla stödet till anhöriga som hjälper och vårdar en närstående har fallit väl ut. Bland annat har i vissa kommuner införts eller vidareutvecklats en möjlighet för anhörigvårdare att få avlösning i hemmet eller vid korttidsvård där stödet kan ges utan biståndsbeslut. Belastningen på anhöriga som hjälper och vårdar en närstående är mycket hög. Avlösning i olika former har visat sig vara ett bra sätt att stödja dessa. Kommunerna har genom gällande lagstiftning möjlighet att ge stöd och hjälp till anhörigvårdare utan biståndsbeslut. Möjligheterna att erbjuda också andra insatser utan biståndsbeslut bereds inom . Inom pågår en analys av de ekonomiska konsekvenserna av en särskilt reglerad skyldighet för socialnämnden att stödja dem som vårdar närstående. Regeringen avser att återkomma till i frågan.
frs · GQ12713 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:713 om bostadstillägg frågar vilka åtgärder jag avser att vidta för att den som bor i särskild boendeform ska få bostadstillägg oavsett antalet bäddar i rummet. De nuvarande reglerna för bostadstillägg till pensionärer med flera (BTP) för boende i särskild boendeform har funnits i sin nuvarande form . Reglerna innebär att den som bor i en- eller tvåbäddsrum har rätt till BTP under förutsättning att det finns en fastställd bostadskostnad. Den som bor i flerbäddsrum saknar däremot rätt till BTP. Rent principiellt anser regeringen att den som bor i särskild boendeform bör ha eget rum. Regeringen har också verkat för att minska antalet två- och flerbäddsrum till förmån för enbäddsrum. Att bo i eget rum borde därför vara ett krav för rätt till BTP men det finns personer som inte vill bo ensamma. Vidare vore det orimligt om till exempel makar var tvungna att bo i var sitt enkelrum för att få BTP. Även andra personer kan vilja dela rum till exempel två syskon eller personer som i ett visst skede av livet inte vill bo ensamma. Vi har därför accepterat att BTP lämnas för boende i tvåbäddsrum. Dock lämnas inte BTP för boende i flerbäddsrum. Antalet pensionärer som får BTP för boende i tvåbäddsrum har minskat sedan reglerna infördes . Regeringen har ånyo övervägt frågan om BTP bör betalas ut för boende i tvåbäddsrum (prop.2001/02:119) och fann då inte några skäl att ändra reglerna. Några övertygande skäl att utvidga rätten till BTP ytterligare så att alla som bor i särskilt boende omfattas anser jag därför inte att det finns .
frs · GQ12714 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:714 om vård i livets slutskede har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att stärka den palliativa vården. Utredningen vård i livets slutskede tar i sitt slutbetänkande upp många angelägna frågor. En stor del av förslagen ligger inom sjukvårdshuvudmännens ansvarsområde där det finns möjlighet för huvudmännen att beakta förslagen. Betänkandet Döden angår oss alla, värdig vård i livets slut (SOU2001:6), bereds inom och vi kommer i sedvanlig ordning att ta ställning till hur vi ska gå vidare med förslagen.
frs · GQ12715 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:715 om sex- och samlevnadsundervisning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förstärka sex- och samlevnadsundervisningen i den svenska gymnasieskolan. Sex och samlevnad är ett av de ämnesövergripande kunskapsområden som ska integreras i undervisningen i olika ämnen. Rektor har ansvar för att detta sker enligt läroplanerna. gjorde 1999 en kvalitetsgranskning av hur skolorna bedrev sex- och samlevnadsundervisning i förhållande till de mål som finns, främst från ett jämställdhetsperspektiv. Utvärderingen visade att de flesta skolor inte hade några arbetsplaner för sex- och samlevnadsundervisningen. kvalitetsgranskning 1999 behandlade tre områden: kränkande behandling, sex- och samlevnadsundervisningen samt undervisningen om tobak, alkohol och andra droger. En central slutsats av granskningen var att rektors styrning och samordning är avgörande för att alla elever ska få tillgång till en bra och varierad undervisning. Det kunde finnas stora kvalitetsskillnader inom samma skola vilket hängde samman med bristande styrning. har med anledning av detta utarbetat ett material, Min uppgift är att knyta ihop det, till rektorer för att inspirera och stödja skolans arbete med grundläggande värden och de ämnesövergripande kunskapsområdena. Ett annat resultat av kvalitetsgranskningen var en tydlig markering i den reviderade kursplanen för i de samhällsorienterande ämnena. För att betona vikten av att tala om värdefrågor i samband med undervisningen om samlevnad ingår nu att diskutera och reflektera över begrepp som identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet. Även i kursplanen för de naturorienterande ämnena och biologi finns kommentarer om undervisningen i sex och samlevnad. genomför en studie om ämnesövergripande kunskapsområden. Det är en studie av sex skolor (tre grundskolor och tre gymnasieskolor) och syftet är att få kunskap om hur skolpersonal förverkligar läroplanens intention om rektors ansvar för de ämnesövergripande kunskapsområdena som till exempel jämställdhet, sex och samlevnad. Studien beräknas bli klar . genomförde som ett led i skolpersonalens kompetensutveckling en nationell konferens om sex och samlevnad i samverkan med , och några landsting. De åtgärder som visade sig nödvändiga efter kvalitetsgranskningen har till stor del genomförts, men det återstår ännu arbete. Detta gäller främst kompetensutveckling av skolpersonal, inte minst för gymnasieskolan. Detta är kommunernas ansvar och bör framför allt ske på lokal nivå.
frs · GQ12716 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:716 om retorikundervisning i skolan har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att klarlägga retorikens ställning i den svenska skolan. Jag delar uppfattning att det är en mycket viktig förmåga att kunna tala inför en grupp och klart framlägga sitt budskap. Det är också sant att det för många människor kan kännas som ett oöverstigligt hinder att våga yttra sig i något som helst offentligt sammanhang. I förskolans läroplan är kommunikation ett centralt begrepp. Att tala är ett av många möjliga sätt att kommunicera. Både förskolan och skolan har en viktig uppgift att uppmärksamma, bekräfta och uppmuntra barn som är blyga och osäkra. Ofta kan det vara tysta flickor som behöver extra stöd för att våga tala och uttrycka sina åsikter i en grupp. I kursplan i svenska lyfts skolans ansvar för den språkliga utvecklingen fram på ett mycket tydligt sätt. Bland annat sägs att den språkliga utvecklingen ska leda till "ökad säkerhet att använda språket uttrycksfullt och tydligt i både tal och skrift". Vidare finns mål att uppnå både för det femte skolåret och för det nionde skolåret som direkt syftar på elevens förmåga att kunna delta i samtal och diskussioner och redovisa ett muntligt arbete klart och tydligt. Ordet "retorik" kan leda tanken till en viss teknik för muntlig framställning med användning av språkliga bilder, upprepningar och annan mer teknisk talekonst. Ännu viktigare i sammanhanget är naturligtvis att eleverna får självförtroende och självtillit, mod att våga tala och stå för sina åsikter i en grupp. Här är både läroplanen och kursplanen i svenska mycket tydliga i sina målformuleringar. anser att det borde undersökas hur väl skolorna lyckas med att lära ut retoriska kunskaper. Enligt mitt sätt att se behövs en något bredare ansats som handlar både om kommunikationsförmåga och självtillit. Om det skulle visa sig till exempel i den stora utvärdering av , som påbörjar , eller i kommunernas kvalitetsredovisningar att det finns allvarliga brister på detta område måste man naturligtvis vidta åtgärder, främst på den enskilda skolan och i kommunen. Jag avser dock inte att nu vidta några särskilda åtgärder på nationell nivå för att undersöka elevernas retoriska kunskaper.
frs · GQ12717 · 2003-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:717 om väg73 de har frågat när jag avser att vidta åtgärder som syftar till ett beslut om tillåtlighet för utbyggnad av väg73 på sträckan Älgviken@Fors. Inledningsvis vill jag upplysa om att ansökan om tillåtlighet för den vägsträckning som frågan berör kom in till mitt departement den 14mars . Beredningen av ärendet har påbörjats. Jag kan varken kommentera eller föregripa utgången i ett enskilt förvaltningsärende. Allmänt sett vill jag dock framhålla följande. Enligt är det regeringens uppgift att pröva om nya motorvägar ska tillåtas komma till utförande. Det är angeläget att sådana ärenden handläggs skyndsamt. är det viktigt att stora trafikprojekt blir föremål för en seriös miljöprövning, så att en ny väg får en från olika utgångspunkter lämplig sträckning som inte står i strid med regler. Prövningen syftar bland annat till att så långt det är rimligt begränsa de intrång i andra intressen som måste göras och de skador och olägenheter som människor och miljö kan komma att drabbas av. När det gäller väg73 kommer prövningen att ske så snabbt som det är möjligt med hänsyn till ovan nämnda förhållanden.