ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12773 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:773 om prostitution har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att vi inte ska få en legalisering av prostitutionen i . har ställt sin fråga mot bakgrund av ett i medierna uppmärksammat fall där en kvinna beviljats F-skattsedel för prostitutionsverksamhet. Som justitieminister kan jag självfallet inte kommentera det enskilda beslut som hänför sig till. Att prostituera sig är inte olagligt i . Vi har i stället valt en annan lösning i kampen mot prostitution och straffbelagt köp av sexuella tjänster. Lagstiftaren har på detta sätt tydligt markerat sitt avståndstagande från det utnyttjande av någon annans svagare position som köp av sexuella tjänster alltid innebär. sexualbrottskommitté har i sitt betänkande Sexualbrotten (SOU 2001:14) bland annat föreslagit att lagen om förbud mot sexuella tjänster ska arbetas in i 6kap. Förslaget aktualiserar bland annat frågan om generella regler om förverkande bör gälla även för pengar som har överlämnats vid köp av sexuella tjänster. Det kan därför förutses att frågan hur samhället ska förhålla sig till intäkter från prostitution kommer att bli föremål för fortsatta överväganden inom ramen för beredningen av betänkande. Ännu är det emellertid för tidigt att säga något om vad beredningen kan komma att leda fram till.
frs · GQ12774 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:774 om innehav av Rohypnol har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att rättspraxis ska ändras så att innehav av 500@1000 tabletter Rohypnol ska rubriceras som grovt narkotikabrott. Rohypnolfrågan har engagerat mig och frågan har givits hög prioritet inom både Justitie- och . Bland annat finns en arbetsgrupp med företrädare för olika departement som har till uppgift att fortlöpande diskutera möjliga åtgärder för att stävja den illegala hanteringen av Rohypnol och andra motsvarande läkemedel. Som justitieminister kan jag emellertid inte bestämma domstolarnas rättspraxis för tillämpningen av den gällande lagstiftningen. Vad regeringen kan göra är att föreslå lagändringar. Narkotikastrafflagen ger domstolarna möjlighet att beakta en rad olika faktorer vid bedömningen av om ett brott ska bedömas som grovt, bland annat mängden narkotika som hanterats, om brottet utgjort ett led i större brottslig verksamhet eller om brottsligheten varit av särskilt farlig eller hänsynslös art. Att införa särregleringar för olika sorters narkotika bedömer jag som olämpligt. Tillgången och efterfrågan av olika slags narkotiska preparat förändras ständigt. Resultatet skulle bli ett mycket föränderligt, svåröverskådligt och komplext regelverk. Mot denna bakgrund anser jag att det inte finns anledning att göra ändringar i narkotikastrafflagen såvitt avser Rohypnol. har i en rapport pekat på studier som talar för att intag av bland annat Rohypnol, särskilt i kombination med alkohol, kan leda till att personer gör sig skyldiga till svåra eller bisarra våldsbrott, till synes utan något som helst motiv. I rapporten har också slagits fast att huvudproblemet när det gäller den illegala hanteringen av Rohypnol är smugglingen av Rohypnol till . En bidragande orsak till detta torde vara tillgången på Rohypnol i vårt närområde. Därför är det angeläget att det internationella tull- och polisoperativa samarbetet som just nu pågår inom detta område fortsätter. Ett exempel på detta är det samarbete som har påbörjats mellan tullen, polisen och tillverkaren av Rohypnol för att snabbt kunna identifiera "läckage" av Rohypnol och nya smugglingsvägar. De möjligheter till polissamarbete som Europeiska unionen erbjuder och de samarbetsformer som skapats i för tull och polis bör dock enligt regeringens uppfattning kompletteras med ett utökat politiskt samarbete mellan de berörda staterna. Folkhälso- och socialtjänstministern har därför för avsikt att besöka ministerkolleger i några berörda stater för att bland annat diskutera Rohypnolfrågan.
frs · GQ12775 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:775 om ensamarbete har frågat mig om jag avser att aktivt, via förslag till förstärkt lagstiftning om ensamarbete eller genom andra åtgärder, verka för att den skrämmande utvecklingen av antalet butiksrån bryts. Att motverka arbetsskadorna, särskilt för de mest utsatta grupperna, är en mycket högt prioriterad uppgift från både mänsklig och samhällsekonomisk synpunkt. Våld och hot om våld är ett ökande arbetsmiljöproblem. Våldet blir också grövre och riktar sig ofta mot oskyddade grupper, till exempel personal inom vård och handel. Ett exempel är ensamarbete vid nattöppna butiker och bensinstationer. Regler finns i första hand i föreskrifter om våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2). I dessa sägs bland annat (8§) att om en arbetsuppgift innebär påtaglig risk för våld eller hot om våld får den inte utföras som ensamarbete. Arbetarskyddsstyrelsen genomförde 1998 en kampanj angående våldsproblematiken som resulterade i en rapport. Problemet har därefter varit prioriterat i tillsynen. För att få bättre faktaunderlag har ett samarbete bedrivits med . Regeringen har tagit ställning till överklagningar som gällde krav från i fråga om ensamarbete vid kvälls- och nattöppna bensinstationer. Regeringens ställningstaganden innebar att kvälls- och nattarbete vid dessa bensinstationer inte får bedrivas som ensamarbete om inte vissa villkor är uppfyllda. Villkoren gäller användning av så kallad nattlucka vid försäljning och att det vid stängning av en bensinstation ska vara närvarande en extra person, till exempel väktare. Dessa beslut är prejudicerande för vad som ska gälla på andra arbetsplatser med motsvarande risker. tillsyn är viktig för att gällande regler ska efterlevas. Verket har fått ett uppdrag att återrapportera till regeringen beträffande tillsynen, bland annat när det gäller risker som har samband med arbetets organisation, till exempel ensamarbete. På grundval av denna återrapportering måste en utvärdering av tillsynsinsatserna göras. Jag är därför inte beredd att vidta ytterligare åtgärder förrän resultatet av denna utvärdering föreligger.
frs · GQ12776 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:776 om provanställningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att användningen av provanställningsmöjligheten inte ska missbrukas. Provanställning regleras som beskrivs i lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS). LAS är till vissa delar dispositiv vilket innebär att under vissa förutsättningar förfogar arbetsmarknadens parter över vissa paragrafer. Den paragraf som reglerar provanställning, 6§, är just en sådan dispositiv lagregel. Det kan alltså finnas reglerat i kollektivavtal att andra förutsättningar ska gälla för provanställning, både beträffande när det är tillåtet och hur länge den ska gälla. Provanställningar enligt LAS är inte förknippade med något särskilt villkor men det ska finnas en avsikt hos arbetsgivaren att pröva om den sökande är lämplig för arbetet. Möjligheten till provanställning är heller inte på något sätt tvingande för någon part utan måste avtalas. Detta innebär att båda parter måste godkänna anställningen. tar i frågan upp att användandet av provanställning kan hämma rörligheten på arbetsmarknaden och att många nog har svårt att tänka sig att lämna en fast tjänst till förmån för en provanställning. I denna uppfattning tycks det förutsättas att provanställning är tvingande. Så är, som jag ovan sagt, inte fallet. Det är upp till de avtalsslutande parterna att komma överens om detta och om den arbetssökande redan har en fast anställning borde han eller hon ha ett bra utgångsläge i förhandlingen. Med detta vill jag illustrera att det finns möjligheter att förhindra missbruk av möjligheten till provanställning både hos den enskilde och hos arbetsmarknadens parter. Jag anser att regleringen är tillräcklig och avser inte att vidta några ytterligare åtgärder i denna fråga.
frs · GQ12777 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:777 om utbildningsplatser vid har frågat mig om jag avser att ge besked om huruvida den temporära neddragningen för åren 2002@2004 är temporär eller inte. Åren kring det passerade kännetecknas av en mycket stark expansion av den högre utbildningen. Denna expansion har möjliggjorts genom att de statliga anslagen ökats med mer än , inklusive kostnader för studiestöd. Till detta kommer satsningar på ökad kvalitet i utbildningen och satsningar på forskarutbildning och forskning. Den genomförda expansionen har varit ett svar på den stora efterfrågan på högre utbildning som funnits såväl från medborgarna som från arbetsmarknaden. För att ska kunna moderniseras och utvecklas krävs stora satsningar på högre utbildning och de satsningar som gjorts utgör en god grund för en fortsatt utveckling. Efterfrågetrycket har varierat mellan olika utbildningar och för olika lärosäten och möjligheterna att rekrytera studenter har också varierat. I budgetarbetet kunde noteras att några lärosäten hade svårt att rekrytera ett tillräckligt antal studenter för att uppnå de så kallade takbeloppen det vill säga ett fullt utnyttjande av de medel som anvisats för grundutbildningen. I budgetpropositionen föreslog därför regeringen efter samråd med berörda lärosäten att medel motsvarande ca 3900 platser skulle omfördelas från lärosätenas grundutbildningsanslag för att sedan återföras @ om lärosätenas förutsättningar att nå takbeloppen då blivit större. Härigenom kunde outnyttjade medel användas för tre mycket angelägna satsningar, nämligen utbildning av obehöriga lärare, uppbyggnad av ett nätuniversitet och utbildning för utländska akademiker. De ekonomiska förutsättningarna för budgetpropositionen var annorlunda än . Som i varje års budgetarbete måste regeringen göra nya avvägningar mellan olika ändamål. För den högre utbildningens del betydde detta i stället för en fortsatt utbyggnad av utbildningen en fortsatt satsning på kvaliteten i form av stärkta ersättningsbelopp inom utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik, teologi och vård. De ekonomiska förutsättningarna för nästa budgetproposition har regeringen närmare klarlagt ekonomiska vårproposition som förelagts . Det är nu för tidigt att uttala sig om de ekonomiska förutsättningarna .
frs · GQ12778 · 2003-04-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:778 om användning av klustervapen och 2002/03:779 om moratorium mot användning av klustervapen har frågat mig om jag avser att verka för ett svenskt och globalt moratorium mot användningen av klustervapen samt om jag avser att verka för ett stopp för användning av klustervapen av och dess allierade i det pågående kriget mot . Som nämner i frågan pågår nu internationella förhandlingar om ett nytt protokoll till vapenkonvention om så kallade explosiva lämningar av krig. och övriga EU är pådrivande i processen. förespråkar att protokollet, vars syfte är att minimera de humanitära konsekvenserna av oexploderad ammunition, även måste omfatta förebyggande regler. Det är ju framför allt genom olika förebyggande åtgärder som stora mängder av oexploderad ammunition kan undvikas . Ett led i dessa ansträngningar är att öka kvaliteten på och tillförlitligheten hos de vapen och ammunitionstyper, inklusive klusterbomber, som används så att dessa vapen inte riskerar att explodera i efterhand. För svensk del är det också viktigt att protokollet bland annat omfattar tydligt ansvar för olika åtgärder efter ett krig såsom att röja oexploderad ammunition, samt att varna och utbilda civilbefolkningen om faran som dessa lämningar utgör. Vi verkar också för att protokollet ska innehålla uppmaningar till stater att bistå drabbade länder i att ta hand om människor som fallit offer för explosiva lämningar. har aktivt engagerat sig för att stärka vapenkonvention och för att reglera de vapen som anses vara särskilt skadebringande och ha indiskriminerande effekter. har vi möjligheten att ytterligare stärka denna konvention och på så sätt minska det humanitära lidande som bland annat klusterbomber orsakar för civila. Klusterbomber är i sig inte förbjudna enligt folkrätten, men de omfattas givetvis av humanitärrättsliga regler för hur vapen får användas under en väpnad konflikt. Endast militära mål får anfallas. Alla tänkbara försiktighetsåtgärder måste vidtas för att skydda civilbefolkningen, civila och civil egendom. Detta gäller naturligtvis även i den militära konflikten i , som förhoppningsvis är över. Det stöd ger till humanitär minröjning omfattar också stöd till röjning av ammunition som inte har exploderat. , genom , har för avsikt att bistå FN i röjningen av odetonerade minor, bomber och ammunition efter konflikten i . uppgick det svenska stödet till humanitär min- och ammunitionsröjning till .
frs · GQ12779 · 2003-04-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:778 om användning av klustervapen och 2002/03:779 om moratorium mot användning av klustervapen har frågat mig om jag avser att verka för ett svenskt och globalt moratorium mot användningen av klustervapen samt om jag avser att verka för ett stopp för användning av klustervapen av och dess allierade i det pågående kriget mot . Som nämner i frågan pågår nu internationella förhandlingar om ett nytt protokoll till vapenkonvention om så kallade explosiva lämningar av krig. och övriga EU är pådrivande i processen. förespråkar att protokollet, vars syfte är att minimera de humanitära konsekvenserna av oexploderad ammunition, även måste omfatta förebyggande regler. Det är ju framför allt genom olika förebyggande åtgärder som stora mängder av oexploderad ammunition kan undvikas . Ett led i dessa ansträngningar är att öka kvaliteten på och tillförlitligheten hos de vapen och ammunitionstyper, inklusive klusterbomber, som används så att dessa vapen inte riskerar att explodera i efterhand. För svensk del är det också viktigt att protokollet bland annat omfattar tydligt ansvar för olika åtgärder efter ett krig såsom att röja oexploderad ammunition, samt att varna och utbilda civilbefolkningen om faran som dessa lämningar utgör. Vi verkar också för att protokollet ska innehålla uppmaningar till stater att bistå drabbade länder i att ta hand om människor som fallit offer för explosiva lämningar. har aktivt engagerat sig för att stärka vapenkonvention och för att reglera de vapen som anses vara särskilt skadebringande och ha indiskriminerande effekter. har vi möjligheten att ytterligare stärka denna konvention och på så sätt minska det humanitära lidande som bland annat klusterbomber orsakar för civila. Klusterbomber är i sig inte förbjudna enligt folkrätten, men de omfattas givetvis av humanitärrättsliga regler för hur vapen får användas under en väpnad konflikt. Endast militära mål får anfallas. Alla tänkbara försiktighetsåtgärder måste vidtas för att skydda civilbefolkningen, civila och civil egendom. Detta gäller naturligtvis även i den militära konflikten i , som förhoppningsvis är över. Det stöd ger till humanitär minröjning omfattar också stöd till röjning av ammunition som inte har exploderat. , genom , har för avsikt att bistå FN i röjningen av odetonerade minor, bomber och ammunition efter konflikten i . uppgick det svenska stödet till humanitär min- och ammunitionsröjning till .
frs · GQ12780 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:780 om alternativ rehabilitering för funktionshindrade har frågat statsrådet vad hon avser att göra för att funktionshindrade inte ska behöva flytta till annat landsting för att bli beviljade alternativ rehabilitering. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det faller på mitt ansvar att besvara frågan. Vårt sjukvårdssystem är uppbyggt enligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen, som utifrån de grundläggande bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen, ansvarar för att medborgarna erbjuds hälso- och sjukvård och för organisationen av vården. Grundtanken är att det är huvudmännen som är mest lämpade att göra de prioriteringar av resurserna som behövs för en bra vård. I landstingens planeringsansvar för hälso- och sjukvården ligger också att disponera resurser efter medborgarnas behov av vård. Enligt mitt förmenande är lagstiftningen på detta område tydlig. Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · GQ12781 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:781 om föreningen har frågat mig hur jag avser att agera för att framgångsrika brottsförebyggande åtgärder, såsom verksamhet, ska kunna hjälpa alla dem som är i behov av stöd. Inledningsvis vill jag framhålla att det arbete inom kriminalvårdens område som @ och många andra frivilligorganisationer @ bedriver är värdefullt. Dessa organisationers arbete utgör ett viktigt komplement till kriminalvårdens egna insatser att förebygga återfall i brott. Dessutom fungerar frivilligorganisationernas nätverk som ett betydelsefullt stöd vid frigivningen. Det är en tidpunkt som annars är särskilt kritisk just när det gäller risken för återfall i brott. På regeringens initiativ har det byggts upp ett nytt system för bidragsstöd till frivilligorganisationer inom kriminalvårdens område. har en möjlighet att fördela statsbidrag till organisationerna. Avsikten är att skapa en långsiktigt hållbar ordning för bidragsstödet. kommer i sin årsredovisning att rapportera hur arbetet med nyordningen har fungerat. Det är därför nu för tidigt att säga om det nya systemet med statsbidrag kräver några förändringar. Vid sidan av detta system finns även möjligheten för kriminalvården att köpa tjänster från olika frivilligorganisationer genom att avtal sluts med respektive organisation. På så vis kan organisationer skapa en stabil ekonomisk grund för sin verksamhet och därmed minska sitt behov av bidrag.
frs · GQ12782 · 2003-04-16 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:782 om avdragsrätt för sponsring av symfoniorkestrar har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att företag som sponsrar högklassig kultur, såsom symfoniorkestrar, ska få rätt att göra avdrag för satsade pengar. Han gör jämförelser med sponsring av idrotten och anför att om företagen skulle få avdragsrätt fullt ut för satsningar på symfoniorkestrar så skulle dessa kunna få förstärkningar med miljonbelopp. Som generell princip för den svenska företagsbeskattningen gäller att driftskostnader i rörelsen är avdragsgilla. Detta medför att man inte särskilt behöver reglera att ett mycket stort antal kostnadsslag ska vara avdragsgilla @ det följer av den allmänna principen. Av den anledningen finns det inga särskilda bestämmelser om avdragsrätt för sponsring i skattelagstiftningen. Lagstiftningen innehåller däremot ett uttryckligt avdragsförbud för gåvor. För att en utgift inte ska anses vara en gåva krävs det enligt rättspraxis att sponsorn erhåller antingen en direkt motprestation som svarar mot den lämnade ersättningen eller i vart fall en indirekt motprestation, som kan ses som en indirekt omkostnad i den egna verksamheten. Till den del utgiften kan hänföras till till exempel lokal-, representations-, personal- eller reklamkostnader har en direkt motprestation erhållits och om sponsorersättningen avser en verksamhet hos mottagaren som kan sägas ha ett samband med sponsorns verksamhet kan en indirekt motprestation ha erhållits. I ett vägledande rättsfall från Regeringsrätten (RÅ 2000 ref. 31I) har avdrag erhållits för sponsorersättning till Operan, till den del ersättningen inte omfattades av förbudet mot avdrag för gåvor. Denna gränsdragning mellan utgifter som får dras av och sådana som inte får dras av måste med nödvändighet göras i det enskilda fallet. Jag vill slutligen tillägga att skatteutskottet har ansett att den skattemässiga behandlingen av sponsring bör ses över. Översynen pågår inom .
frs · GQ12785 · 2003-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:785 om i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att ska kunna färdigställas enligt beslutad tidsplan. Frågan är ställd mot bakgrund av aviserade besparingar i anslagen till . Enligt tidsplanen i avtalet om i beräknades kunna byggstartas och kunna tas i drift . Tidsplanen förutsatte att olika prövningar skulle vara avklarade till vissa datum. Bland annat skulle beslut om tillåtlighet enligt 17kap. I själva verket lämnade de sista kompletteringarna i tillåtlighetsärendet och regeringen beslutade om tillåtlighet för . Att tillåtlighet för beslutats än vad tidsplanen förutsatt innebär rimligen att den kan tas i drift tidigast , nämligen 2009. beslutade att ska investeras i nya järnvägar under 2004@2015. har tagit fram ett förslag till investeringsplan där ingår med utbyggnad under 2004@2009. Förslaget har varit på remiss. Det bearbetas nu av för att lämnas till regeringen . Regeringen kommer därefter att granska och fastställa investeringsplan. Medfinansieringen från kommunen och regionen innebär att medel redan finns för att starta genomförandet av . När regeringen fastställer investeringsplan omkring kommande årsskifte kommer takten för statens finansiering att kunna klarläggas närmare.
frs · GQ12786 · 2003-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:786 om E22:an förbifart har frågat om jag är beredd att ta initiativ till att bilarna inte ska tvingas stå i timslånga köer på för att passera . fick i uppdrag att upprätta ett förslag till nationell väghållningsplan för perioden 2004@2015. förslag ska lämnas till regeringen . Vägledande för prioritering ska vara samhällsekonomisk lönsamhet, där hänsyn också tas till hur mycket åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Regeringen kommer efter att granska och fastställa den nationella väghållningsplanen. Fram till dess är det som har ansvaret för att förankra åtgärdsförslagen genom ett remissförfarande. Jag delar uppfattning att väg E22:s sträckning genom är problemfylld, särskilt när köerna kan bli långa vid den rörliga bron över . I samhällsekonomiska lönsamhetsanalyser av vägutbyggnadsprojekt är vanligtvis den förkortade restiden trafikanterna får av utbyggnaden en av de viktigaste positiva effekterna. Jag har erfarit att i det planeringsarbete för E22 vid som bedriver har man tagit hänsyn till den särskilda situationen med köbildningar när man beräknat den samhällsekonomiska lönsamheten för olika alternativa sträckningar.
frs · GQ12787 · 2003-04-24 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:787 om staten som miljöexempel har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka andelen bilar i den statliga fordonsparken som drivs av alternativa, miljövänliga bränslen. Jag instämmer i att staten ska vara ett föredöme och gå före när det gäller arbetet med en hållbar utveckling. Regeringen ska därför utnyttja sina möjligheter att övergripande styra myndigheterna mot en ökad miljöanpassning. Regeringen har dock små möjligheter att direkt påverka vilka fordon eller drivmedel som de enskilda myndigheterna använder sig av. Som ett led i att göra staten till ett föredöme har över 230 av de svenska myndigheterna ett uppdrag från regeringen att införa miljöledningssystem. Avsikten är att myndigheterna över tiden ska minska sin negativa miljöpåverkan. Då transporter ofta är en stor del av en myndighets miljöpåverkan bör ett resultat bli att myndigheterna ökar användningen av förnybara drivmedel. På regeringens uppdrag har Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling utvecklat ett Internetbaserat verktyg för miljöanpassad offentlig upphandling. Verktyget är avsett att underlätta för bland annat myndigheter att miljöanpassa sina upphandlingar och där ges bilar som kan köras på förnybara drivmedel ett mervärde. Genom domar i ges också ökade möjligheter för offentliga upphandlare att ställa krav på att bilar drivs med förnybara bränslen, något som jag ser som mycket positivt. För att öka andelen mer miljöanpassade tjänstebilar har ytterligare lättnader i förmånsbeskattningen av sådana bilar införts . Reglerna gäller för el- och elhybridbilar samt för de bilar som drivs med alkohol eller med annan gas än gasol. Dessa skattelättnader bör stimulera även den offentliga sidan att välja mer miljöanpassade tjänstebilar. En annan viktig åtgärd för att begränsa trafiksektorns klimatpåverkan är en ökad användning av alternativa drivmedel. Regeringen avser att tillsätta en utredning för att se över hur alternativa drivmedel kan främjas. Biogas har varit befriad från energi- och koldioxidskatt. Och med början kommer regeringen dessutom att satsa ytterligare för att underlätta för förnybara drivmedel att konkurrera ekonomiskt med de fossila. Detta underlättar naturligtvis även för myndigheterna att använda bilar som drivs med förnybara drivmedel.