ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11197 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:197 av () till socialminister om bistånd till äldre har i en rapport till regeringen konstaterat att det föreligger allvarliga brister i kommunernas bistånd till äldre och handikappade människor. I många fall beviljar kommunerna stöd och bistånd, som sedan av olika skäl aldrig verkställs. Eftersom man beviljat biståndet så kan den berörda inte överklaga att beslutet inte verkställts, eftersom det finns ett formellt beslut i kommunen. Ett slags moment 22 infinner sig: biståndet uteblir, men det finns ingen instans att överklaga detta. Jag är medveten om att en utredning arbetar med frågan. Enligt uppgift har kommittén fått förlängd utredningstid till 2005. Min bedömning är att situationen är akut. Många äldre och handikappade behöver den hjälp som är beslutad om , inte om . Jag vill därför fråga socialministern: Vilka åtgärder har man från socialministerns sida för avsikt att vidta för att underlätta livet för alla de äldre människor som beviljats stöd och bistånd, men som inte får det därför att kommunerna brister i verkställigheten?
fr · GR11198 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:198 av () till statsrådet om alkohol och folkhälsan Vi ser en ändring i konsumtionsmönstren när det gäller alkohol. Alltfler svenskar dricker alltmer och vi ser också en oroväckande utveckling där alltfler unga människor dricker alkohol allt oftare. Detta sker som det har skett en rad förändringar i våra grannländer som med stor sannolikhet kommer att påverka alkoholtillgängligheten även i . sänkte till exempel sin spritskatt, och följer efter. Utöver detta får EU också tio nya medlemsstater @ där spritpriserna är lägre än i . Dessutom höjs kvoterna på hur mycket sprit svenskarna får ta med sig från utlandsresor. I takt med att gränserna mellan nationerna luckras upp inom EU-samarbetet har det också blivit enklare att smuggla in sprit i . Följden blir rimligtvis ökad tillgänglighet, vilket i sig leder till ökad konsumtion. Dessa förändringar kommer över en längre tidsperiod troligtvis att påverka den svenska alkoholpolitikens förmåga att lika effektivt som tidigare värna om folkhälsan och minimera alkoholens skadeverkningar. Vilka initiativ avser ministern att vidta med anledning av ovanstående?
fr · GR11199 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:199 av () till finansminister om skatteavtalet mellan och Skatteproblematiken för Öresundspendlare har varit en fråga för segslitna och utdragna förhandlingar mellan den svenska och den danska regeringen. Skattefrågan har länge överskuggat många av de andra barriärerna mellan och . kan de släppas fram i ljuset. Förhoppningsvis kan vi äntligen få fart på arbetet med att riva hinder i . Det nya skatteavtalet riskerar emellertid att skapa nya konfliktsituationer. Vid presentationen av överenskommelsen ansåg den danska finansministern att får ett utjämningsbidrag på . Enligt det svenska uppgår beloppet till . Skillnaden är så stor att det inte kan förklaras med att det uttrycks i olika valutor. Enligt avtalet ska vidare utjämningsbeloppet fastställas i taget. Detta kan innebära fortsatta skilda meningar och därpå följande förhandlingar om summans storlek. Risken är uppenbar att sådana förhandlingar försvårar överenskommelser på andra angelägna områden. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att undvika att det nya skatteavtalet följs av årliga segdragna förhandlingar mellan och ?
fr · GR11200 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:200 av () till justitieminister om polisingripanden vid avvisning har flera reportage i tidningar och radio visat att polisen använt oacceptabla metoder när avvisning av familjer ska verkställas. Särskilt gäller detta hanteringen av minderåriga barn. Minderåriga barn har hämtats i polispiket och senare kedjats fast på bår. I ett fall i kom en större polisstyrka mycket och tumult uppstod. Avvisningsförsöket slutade i kaos. Barn i asylsökande familjer har i många fall mångåriga traumatiska upplevelser att bearbeta och komma till rätta med. Det är inte svårt att förstå att den typ av ingripande som skett i de beskrivna fallen blir för mycket för dessa familjer som redan lever under stor press. Man kan bara ana vilken bild av det svenska rättssamhället och den svenska polisen de bär med sig resten av livet oavsett beslutet av själva asylärendet. ger alla barn rätt till ett bra liv utifrån deras förutsättningar. Vid ingripanden av polisen finns det också starka skäl att ta hänsyn till barnen. Det måste finnas andra metoder och arbetssätt för polisen i samband med verkställande av avvisningar. Ovanstående händelser visar tydligt att polisen behöver ytterligare kunskap när det gäller omhändertagande av barn med redan tidigare traumatiska upplevelser för att undvika ytterligare psykologiska belastningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder ministern avser att vidta för att polisen på ett bättre och humanare sätt ska hantera särskilt barn vid avvisning ur landet.
fr · GR11201 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:201 av () till justitieminister om rekrytering av lagmän till mindre tingsrätter Justitieministern har i en radiodebatt om risk för nedläggning av de mindre tingsrätterna anfört som ett skäl till nedläggning att det är svårt att rekrytera nya lagmän till dessa. Siffror från protokoll visar att antalet sökande varit ganska likartat, oavsett var tingsrätterna ligger. Som exempel kan nämnas: sju, fem, fem, fyra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet avser att vidta mot bakgrund av att dessa siffror ger belägg för påståendet att det skulle vara svårare att rekrytera till mindre tingsrätter än till större.
fr · GR11202 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:202 av () till utbildningsminister om strålskyddsforskning Enligt Statens strålskyddsinstituts generaldirektör finns det ingen hållbar finansiering av oberoende svensk forskning inom områden som är relevanta för strålskyddet. Han bedömer att kommer att sakna kompetens att deltaga i europeiska forskningsprogram inom strålskyddsområdet. Ett av skälen till problemen är bristande finansiering från . På en direkt fråga menade generaldirektören att ett av skälen till detta är att forskning om strålskydd är tvärvetenskaplig och att den därmed har svårt att konkurrera i som i större utsträckning premierar inomvetenskaplig forskning. kan man med anledning av det svenska forskaruppropet misstänka att skälet också kan vara brist på medel generellt sett. Oberoende av orsak är det naturligtvis mycket oroande att kompetens inom ett så viktigt samhällsområde försvinner. Möjligheten att tillgodogöra sig utländsk forskning inom strålskyddsområdet försvinner också när det inte finns en inhemsk kompetens, eftersom möjligheten att omtolka resultat till svenska förhållanden inte blir möjlig i samma utsträckning. Vad avser utbildningsministern att vidta för åtgärder för att säkra en svensk fri forskning inom området strålskydd och angränsande områden som radioekologi och strålningsbiologi?
fr · GR11203 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:203 av () till utbildningsminister om kultur i skolan Kulturen främjar det kreativa tänkandet och fantasin och därmed inlärningsförmågan. Att skolan erbjuder ett rikt kulturliv för eleverna är därför av stor betydelse. I skolan ska varje barn få prova på och få chansen att utveckla kulturella aktiviteter av skilda slag. Tyvärr har det praktiska kunnandet nedvärderats till förmån för teoretiska kunskaper. Forskning visar att barn som regelbundet ägnar sig åt någon kulturell verksamhet får större förmåga att känna igen och uttrycka sina känslor. Förmågan att kunna känna igen och definiera sina egna känslor är avgörande för att förstå andras känslor, att känna empati. i var en ökänd problemskola. För att lösa problemen inleddes ett försök att låta barnen sjunga i skolan. Försöksverksamheten har blivit mycket framgångsrik och är nu permanent. Sången har gett lärarna verktyg för att skapa en harmonisk studiemiljö med studiero, sammanhållning och föräldraengagemang. Problemskolan har utvecklats till en mönsterskola. Genom att involvera kulturen, i detta fall musiken, kan en sammanhållning och kreativitet skapas liksom studiero och ökad koncentration. Det visar på kulturens värde och bör också fungera som en väckarklocka vad det gäller effekterna av neddragningen på de praktiska och estetiska ämnena i skolan. Mot denna bakgrund vill jag fråga utbildningsministern: På vilket sätt avser utbildningsministern att stärka kulturens roll i skolan?
fr · GR11204 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:204 av () till utbildningsminister om Skrivknuten Skrivknuten, som har funnits , är navet i och skrivsvårigheter FMLS verksamhet. tar man emot ca 7000 samtal från ungdomar med läs- och skrivsvårigheter men också många från lärare och förtvivlade föräldrar som behöver råd och stöd. Verksamheten i övrigt handlar bland annat om att bevaka kompensatoriska hjälpmedel, ge information och utbildning till lärare och föräldrar samt medverka vid olika mässor. Denna viktiga verksamhet riskerar nu att försvinna då man fått signaler om indragna statsbidrag. Min fråga till utbildningsminister blir därför: Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att säkra Skrivknutens verksamhet bland barn och ungdomar med läs- och skrivproblem?
fr · GR11205 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:205 av () till näringsminister om Vin & Sprits roll i förhållande till alkoholskatten I ett inslag i Aktuellt, , framkom att , , som finansieras till av , anlitat PR-företaget och Knowlton i syfte att påverka riksdagsmän att sänka spritskatten. SVL är en branschorganisation för företag som tillverkar eller importerar sprit och vin. Av hemsidan framgår att de verkar aktivt i synnerhet när det gäller alkoholskatter, och vill genom bred dialog bidra till "en modern, accepterad och respekterad alkoholpolitik". Uppenbarligen är deras tolkning av önskvärd alkoholpolitik en annan än den fastlagda alkoholpolitiken i . har sänkt alkoholskatten och i är det på gång. Den svenska hållningen har varit att ha en förhållandevis hög skatt som viktigt styrinstrument för att värna folkhälsan. Starka röster hörs nu i debatten om att även förr eller senare måste sänka alkoholskatten. Den alternativa diskussionen, angående utrymmet för att påverka andra länder till en gemensamt högre nivå på alkoholskatten, har fått lite plats i medierna. Folkhälsoministern har dock uttalat att han vill verka i denna riktning inom EU. I vilken utsträckning indirekt medverkat till det offentliga samtalets innehåll genom SVL och dess anlitade lobbyister är oklart. Vilka åtgärder kan ministern vidta för att säkerställa att staten inte genom indirekt medverkar till en annan alkoholpolitik än den fastslagit?
fr · GR11206 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:206 av Axel Darvik (fp) till näringsminister om Akademiska Hus höga hyror Forskning och utbildning är en av de viktigaste faktorerna för att åstadkomma tillväxt. Tillväxt är nödvändigt för att vi ska kunna gå en ljus framtid till mötes. Utan tillväxt skapas inga utrymmen för vare sig skattesänkningar eller satsningar på välfärden. och högskolor har därför en mycket viktig roll att fylla. Men det finns stora gråa moln på denna tillväxtens himmel. De högre lärosätena har stora ekonomiska bekymmer, två av tre väntas visa röda siffror i årets resultatrapporter. I denna utsatta situation gör det statliga bolaget inte situationen lättare. De utnyttjar att de är den enda spelaren på marknaden och sätter hyror som ligger långt över vad som kan kallas marknadsmässigt. Som liberal anser jag att alla bolag som utnyttjar sin monopolställning, offentliga som privata, lämnar en besk smak efter sig. Sammanlagt har "överhyrorna" beräknats till en hel miljard svenska kronor. Akademiska Hus har en direktavkastning på jämfört med 6@8% som anses normalt i branschen. Det ger naturligtvis många blänkande gulddukater i kassakistan, men det kan inte vara riktigt att skörta upp de redan hårt ansatta lärosätena. Min fråga till näringsministern blir därför om han ämnar göra något för att förändra dessa missförhållanden.
fr · GR11207 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:207 av () till statsrådet om ökad statlig verksamhet i län På ingen plats i är andelen sysselsatta inom den statliga sektorn lägre än i län. presenterade förslag till omstrukturering av statliga myndigheter får oerhört negativa konsekvenser för län. i föreslås läggas ned helt, kriminalvården föreslår att de mindre anstalterna läggs ned, länets tre tingsrätter föreslås slås samman till en, Sjöpolisen har lagt ned sin verksamhet i län och står inför en omorganisation. Av 88 nya myndigheter under åren 1992@2002 har 65 lokaliserats till @ ingen till län. Detta resultat harmoniserar inte med de beslut tagit när det gäller principer för lokalisering av myndigheter. Huvudregeln är att varken eller någon annan storstad ska väljas för nya verksamheter. Den uppkomna situationen är varken rättvis eller rimlig. Ansvaret vilar på regeringen genom styrningen av myndigheters verksamhet samt avsaknaden av riktad lokalisering av verksamhet. län har en god livsmiljö, attraktivt boendeutbud, breda kulturutbud och god offentlig service. Flera utlokaliseringar skulle bli en utmärkt drivkraft för en fortsatt positiv utveckling. För detta krävs dock politiskt intresse, vilja och förmåga. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att län ska få en ökad andel av statlig verksamhet.
fr · GR11208 · 2003-11-05 00:00:00 — Fråga 2003/04:208 av () till statsrådet om tillförlitligheten i pendeltågssystemen Vintern närmar sig med stormsteg. I märks det tydligt genom den bristande tillförlitligheten i pendeltågssystemen. Det är inställda tåg och förseningar, ibland på "bara" men det kan bli stora förseningar i slutet av resan då hela kedjan med anslutningar räknas. Resenärerna får information om uppkomna fel via monitorerna på stationerna. Felmeddelandena varierar för det mesta mellan lövhalka, växelfel och spårfel. Däremot framgår det sällan hur länge felen består. var situationen för tågresenärer i hela ohållbar. Vi minns alla inställda tåg bland annat för att toaletterna hade frusit och på grund av fastfrusna växlar. Detta föranledde en utredning som delgavs regeringen under namnet . Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder som är vidtagna för att tågresenärerna inte ska råka ut för samma problem igen och vad ministern är beredd att vidta för ytterligare åtgärder för att löv, kyla och snö inte ska förorsaka resenärerna stora förseningar.
fr · GR11209 · 2003-11-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:209 av () till socialminister om mässlingsvaccination Vaccinationer räddar liv och det är den viktigaste anledningen till varför vi i beslutat att införa allmän MPR-vaccination . Mässling som är världens mest smittsamma virussjukdom kan i sällsynta fall orsaka hjärninflammation med dödlig utgång, påssjuka, orsaka dövhet och sterilitet, och röda hund ge olika fosterskador under graviditet. WHO har som mål att utrota mässling genom allmän vaccination över hela världen. har 93 av världens länder möjlighet att ge vaccin, men i dör fortfarande nära en miljon barn till följd av mässling. beslutade (tillsammans med ) som första land i världen att alla barn skulle rekommenderas MPR-vaccin. För att nå full täckning av ett vaccin krävs att av befolkningen är skyddad. I är det största problemet att upprätthålla dessa vaccinationsprogram trots att mässling just nu inte är aktuellt för allmänheten. har vi dessutom sett skrämmande rapporter från om att en ny mässlingsepidemi hotar britterna. Full respekt ska visas för att man är orolig för olika biverkningar vid vaccinering men man måste också bedöma risken i förhållande till att avstå. Vi har alla ett stort ansvar att en seriös debatt bedrivs i medierna, tvärtemot de osakliga skriverier som förekommit, bland annat att mässlingsvaccin skulle orsaka autism, vilket flera seriösa forskarrapporter avvisar. Det som i stället behövs är ansvarstagande och korrekta upplysningar från många olika grupper. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta i denna fråga?
fr · GR11210 · 2003-11-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:210 av () till socialminister om organdonation Mellan 700 och 1000 personer står i kö för en ny njure, ett nytt hjärta, en ny lever och så vidare. Efter döden så finns sju organ som kan rädda en annan människa till livet. Människor dör därför att alltför få anmält sig till donationsregistret eller uttalat en vilja till sina anhöriga att efter döden ge vad som kan användas till en annan människa. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att öka benägenheten hos svenska folket att göra organdonationer?
fr · GR11211 · 2003-11-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:211 av () till utbildningsminister om privatekonomi För att klara sig i samhället är det oundgängligt med goda kunskaper i privatekonomi. Det handlar om att få vardagen att fungera. Privatekonomiska kunskaper krävs för många av de ställningstaganden och beslut som individen tar . Skolan måste ge möjlighet till kunskaper om vikten av att hantera sin ekonomi liksom grundläggande kunskaper inom vardagsjuridikens område. Sådant som vi alla behöver känna till för att klara oss och vår privata situation i ett samhälle där det ställs stora krav på ekonomisk och juridisk kompetens. finns ett begränsat utrymme i gymnasieskolan för kunskaper i privatekonomi. Alla elever läser visserligen kärnämneskursen i samhällskunskap där vissa ekonomiska baskunskaper ingår men dessa inriktas ofta på national- och företagsekonomiska företeelser och inte i nödvändig grad på privatekonomin. En möjlighet är att införa en kurs i privatekonomi som alla gymnasieelever har möjlighet eller skyldighet att läsa. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att gymnasieeleverna ska få de kunskaper i privatekonomi som krävs för att klara sig väl i vardagen?
fr · GR11212 · 2003-11-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:212 av () till näringsminister om tolkningen av Hotar den enskilda WTO-medlemmens möjligheter att själv bestämma över omfattningen och regleringen av sin offentliga sektor, till exempel då det gäller sjukvård och utbildning? Mot det talar artikel 1:3 som säger att "tjänster som tillhandahålls i samband med utövandet av statliga befogenheter" inte omfattas av avtalet. Ändå är många människor oroliga för att dessa undantag inte gäller eftersom också stipulerar att undantaget inte gäller om det offentliga tillhandahåller tjänsten "på kommersiella grunder eller i konkurrens med en eller flera tillhandahållare av tjänster". Hur detta ska tolkas framgår inte av avtalet. Kan detta tolkas som att kommunala och privata skolor konkurrerar med varandra och att till exempel kommunala bussbolag och vattenverk bedriver sin verksamhet på kommersiella grunder när de tar betalt för sina tjänster? Samma frågor aktualiseras på sjukvårdens område. I vilka situationer är undantaget enligt artikel 1.3.c tillämpligt? När gäller det inte? Är näringsministern beredd att verka för en omformulering av denna artikel i ?
fr · GR11213 · 2003-11-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:213 av () till statsrådet om mångfalden i offentlig sektor Många människor i diskrimineras på grund av att de är invandrare eller har utländsk bakgrund. Det är ett oerhört resursslöseri för samhället och leder till en mängd personliga tragedier för de drabbade. av arbetstagare med utländsk bakgrund jobbar i privat sektor. De utgjorde av de anställda i den statliga förvaltningen. Bristen på mångfald i den offentliga sektorn är till skada för kvaliteten i verksamheten. Regeringen har gett i uppdrag att förbereda en högskolutbildning på 40 poäng med inriktning på förvaltningskunskap för framför allt invandrade akademiker. Syftet är att underlätta för utlandsfödda akademiker att få jobb i den statliga förvaltningen. Denna åtgärd är inriktad mot dem som är arbetslösa. Man kan ifrågasätta om det är brist på förvaltningskunskap som gör att utländska akademiker inte anställs med tanke på hur många ekonomer som är anställda i statlig förvaltning utan att ha läst ett enda poäng förvaltningskunskap. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för invandrare och människor med utländsk bakgrund att få arbete i statsförvaltningen?
fr · GR11214 · 2003-11-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:214 av de () till finansminister om öronmärkta pengar till väg 73 "En annan central faktor för tillväxten är infrastruktursatsningar. De slutgiltiga anslagsnivåerna återkommer regeringen till i samband med ekonomiska vårproposition. Men regeringens utgångspunkt är tydlig: stora investeringar ska göras i både vägar och järnvägar. prioriterade investeringsprojekt ska genomföras enligt ursprunglig tidplan. Bland annat måste och väg 73 mellan och påbörjas." Detta är ett citat från en debattartikel av finansminister på , det vill säga som budgetpropositionen presenterades i . Det behövs en fyrfältsväg med mitträcke och planskilda korsningar på sträckan Älgviken@Fors av väg 73 till . De senaste uppgifterna är att ombyggnaden av väg 73 riskerar att senareläggas @ igen. skriver i ett yttrande till regeringen att det kan bli nödvändigt att skjuta på byggstarten till 2009 på grund av att finansiering saknas. Om finansministern menar allvar i sin ovan citerade debattartikel så måste regeringen, så fort tillåtlighetsprövningen är färdig, öronmärka pengar för utbyggnaden av väg 73. Om inte så blir fallet är det hela ett ofantligt svek mot och . Är finansministern bered att öronmärka pengar för utbyggnaden av väg 73, sträckan Älgviken@Fors?
fr · GR11215 · 2003-11-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:215 av () till kulturminister om plundring av irakiska kulturföremål Sedan det förra slut har det pågått en omfattande plundring av fornlämningar runtom i landet. Denna plundring pågår av allt att döma i oförminskad skala och utbudet av irakiska föremål på marknaden är stort. rekommenderade ett expertmöte på i att det införs ett förbud på handel med irakiska kulturföremål. har infört ett förbud mot import av kulturföremål som lämnat efter då FN-sanktionerna infördes. Avser kulturministern att verka för att inför ett förbud mot import av kulturföremål från som lämnat landet i strid med irakisk lag eller FN-sanktionerna?
fr · GR11216 · 2003-11-06 00:00:00 — Fråga 2003/04:216 av () till kulturminister om publicering av kyrkoskatter på nätet På finns numera framtaget ett fantastiskt uppslagsverk om medeltida bildkonst, där skatterna framför allt finns i kyrkor. Det finns foton och detaljerade uppgifter om konstskatterna, var de finns, storlek och ålder. Kort sagt, ett utomordentligt uppslagsverk för alla intresserade. Tyvärr kan det också få motsatt effekt, vilket berört försäkringsbolag påpekat, nämligen att det underlättar för tjuvar att hitta de mest värdefulla föremålen. I ett pressmeddelande från framhåller museet att de samrått med olika instanser innan publicering av föremålen skett. Uppenbarligen har detta inte gjorts med försäkringsbolaget. För ett drygt år sedan frågade jag kulturministern om vad hon avser att göra för att förhindra att unika kulturobjekt illegalt förs ut ur . Kulturministern svarade då att hon såg allvarligt på olaglig utförsel av kulturföremål och avsåg att kalla berörda myndigheter samt Stiftelsen till överläggningar för att få deras samlade syn på tillämpningen av gällande bestämmelser och omfattningen av olaglig utförsel. Den fråga jag då ställde och denna torde ha nära anknytning till varandra. Mot bakgrund av resultatet av förra årets överläggningar undrar jag vad kulturministern avser att göra för att undvika att kriminell aktivitet på det här området underlättas.