ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111024 · 2003-05-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:1024 av () till utbildningsminister om startande av fristående skolor Vi har i medierna kunnat se och höra att det startats fristående skolor som sedan inte lever upp till vad läroplan och skollag kräver. Det kan gälla både ekonomiskt och kunskapsmässigt. För att kunna starta en fristående skola krävs en ansökan som finns på . Enligt denna ska man redovisa en översiktlig likviditetsbudget för det första verksamhetsåret. Om denna budget inte kan hållas innebär det att barnen får föras över till den skolan i stället. Det är, enligt min mening, att ta alltför lätt på barnens trygghet. Det kan inte vara så enkelt att starta en fristående skola så att man inte har en långsiktig ekonomisk kalkyl för hur man ska klara ekonomin. Det bör vara ekonomiskt stabilt åtminstone för ett stadium, så att föräldrar och barn kan lita på att skolan finns kvar under . Detta skulle också underlätta för kommunens planering, då kommunen har merkostnader även för de barn som går i fristående skola. Min fråga är om utbildningsminister kommer att vidta några åtgärder för att se till att de fristående skolornas ekonomi redovisas mer långsiktigt vid ansökan om godkännande och rätt till bidrag.
fr · GQ111025 · 2003-05-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:1025 av () till statsrådet om könsrelaterade asylskäl och hedersmord Frågan om hedersrelaterade mord har debatterats livligt . Debatten har främst kretsat kring hur vi ska skydda de flickor som är permanent bosatta i . Problemet är dock större än så. En kvinna som sökt sig till och riskerar förföljelse på grund av sitt kön kan söka uppehållstillstånd här. Denna lagstiftning och praxis har dock visat sig mycket bristfällig. redovisade i en rapport att kvinnors könsrelaterade asylskäl kommer fram sent i processen eftersom många, för att det kan vara alltför känsligt, anför andra asylskäl hellre än de könsrelaterade. Under 1997@2000 har endast 29 kvinnor fått uppehållstillstånd på grund av kön och i samtliga fall har det handlat om risk för könsstympning. I övrigt har paragrafen inte använts. Dessutom påpekar man att den allmänna landrapporteringen kan sakna analyser om kvinnors situation. Det förekommer exempel på kvinnor som får avslag på sin asylansökan trots att de uppgivit att de med hänvisning till hedern hotats att mördas av sin släkt vid ett återvändande. befinner sig en 20-årig flicka i som har hotats att dödas av sin släkt eftersom hon anses ha vanärat familjen. I avvisningsbeslutet står det att det förvisso kan finnas fara för liv och lem men att det är av familjeintern art och inte ett "nationellt problem". Hedersrelaterade mord är ett uttryck för strukturellt förtryck av kvinnor och inte någon enskild persons problem. ansvar för denna flicka och andra flickor i liknande situation är i högsta grad en nationell angelägenhet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att flickor som riskerar att bli utsatta för hedersrelaterade mord i sitt hemland får skydd i ?
fr · GQ111026 · 2003-05-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:1026 av () till statsrådet om väntetider för uppehållstillstånd Många svenskar som invandrat från andra länder har träffat en vän i ursprungslandet. Relationen har sedan upprätthållits och utvecklats trots stora avstånd. I många fall har den svenska medborgaren åkt tillbaka till sitt ursprungsland med syftet att ingå äktenskap med sin vän. Enligt svensk lag är det helt legitimt att den person som ingått äktenskap med en svensk medborgare också får uppehållstillstånd i . Problemet är handläggningstiden. Jag har fått många samtal från oroliga svenskar som ingått äktenskap i till exempel och och som fått vänta upp till innan de fått sitt svenska uppehållstillstånd godkänt. Det är omänskligt att nygifta ska tvingas att leva åtskilda så och det strider mot grundläggande mänskliga rättigheter. På vilket sätt vill statsrådet verka för att handläggningstiden för prövning av uppehållstillstånd för personer i andra länder som ingått äktenskap med svenskar förkortas?
fr · GQ111027 · 2003-05-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:1027 av () till statsrådet om ägarlägenheter Med nuvarande svensk lagstiftning är det inte möjligt för människor som föredrar att bo i lägenhet att äga sin bostad. De är hänvisade till hyresrätten som erbjuder hög service, men litet eget inflytande över boendet, alternativt bostadsrätten som erbjuder mer personlig medverkan, men som saknar lagfart och inteckningsrätt för de enskilda lägenheterna. En ägarlägenhet ska däremot kunna lagfaras och intecknas på i princip samma sätt som ett småhus, vilket gör risken överblickbar och ansvaret personligt. En mångfald av olika boendeformer ger medborgarna möjlighet att välja en form som passar dem bäst med hänsyn till just deras preferenser och krav. har beställt förslag från regeringen avseende såväl tredimensionell fastighetsbildning som ägarlägenheter. I och med regeringens proposition 2002/03:116 Tredimensionell fastighetsbildning har regeringen uppfyllt den ena beställningen. Frågan om ägarlägenheter utelämnas emellertid i propositionen med motivet att frågan fortfarande bereds i . I propositionen föreslås begränsningar i den tredimensionella fastighetsbildningen som rimligen kommer att omöjliggöra ägarlägenheter, exempelvis krävs att en fastighet måste rymma minst fem bostadslägenheter. Avser statsrådet att återkomma till med förslag om att införa ägarlägenheter, trots att begränsningen i den tredimensionella fastighetsbildningen till minst fem lägenheter omöjliggör ägarlägenheter?
fr · GQ111028 · 2003-05-28 00:00:00 — Fråga 2002/03:1028 av () till näringsminister om höga elpriser Debatten om de rekordhöga elpriserna har varit livlig . Konsumenter, som inte aktivt har följt prisutvecklingen hos olika kraftbolag, har drabbats av obehagliga överraskningar när elräkningen för villan plötsligt är större än för grannen. Vid en internkontroll av den nordiska elbörsen i , där är hälftenägare, har misstänkt manipulation med elpriserna upptäckts . Sammantaget kan man säga att konsumenterna fullständigt har tappat kontrollen över elmarknaden. Trots att vi alla är helt beroende av elkraft, är det i det närmaste omöjligt att ha rimlig överblick över priserna. Det försvårar möjligheten att ha kontroll över boendekostnaderna för landets villa- och radhusägare liksom driftkostnaderna för småföretagare. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att förenkla priskontrollen för elkonsumenter.
fr · GQ111029 · 2003-05-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1029 av () till utrikesminister om Regeringens utredning om samarbetet inom visar på vikten av att styrformerna för statens resurser som tillförs effektiviseras och samordnas. De personella, administrativa och ekonomiska resurserna bör samlas i ett sekretariat enligt utredaren. Det skulle då också ge samarbetet ett ansikte utåt. Dessutom är det ett sätt att bredda samarbetet och bidra till en ökad verksamhet för det svenska näringslivet i regionen. Utrikesministern har beslutat att inrätta ett i . Trots det mycket positiva beslutet har ingenting konkret hänt i ärendet. Förväntningarna på sekretariatet är stora, men finns det stora oklarheter kring själva lokaliseringen, de olika tjänsternas placering och innehåll och liknande frågor. Därför vill jag fråga utrikesministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att förverkliga .
fr · GQ111030 · 2003-05-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1030 av () till statsrådet om utvecklingen på arbetsmarknaden i Läget på den svenska arbetsmarknaden blir allt kärvare. Det har lett till mycket stora sysselsättningsproblem i . Den öppna arbetslösheten är 6,i , jämfört med 4,3 i riket. Ungdomsarbetslöshet och en långvarig arbetslöshet bland äldre karaktäriserar arbetslösheten i . Alltfler blir långtidsarbetslösa i , var femte utomnordisk medborgare är arbetslös. Radio rapporterade att pengabrist drabbar arbetssökande. I minskas aktivitetsstödet med . Sysselsättningen beräknas enligt länsarbetsnämnden minska mest inom kommuner och landsting. Sammantaget beräknas sysselsättningsminskningen i länet bli ytterligare 500 personer. I rapport konstateras detta allvarliga läge för den region tillhör. Rapporten förväntades leda till långsiktiga förslag i syfte att genom statligt stöd stärka regionens och kommunens utveckling. Av årsredovisningen för i framgår att det omsatts ca i det gemensamma tillväxtarbetet och att genom ökade insatser fördelat medel som avsatts för olika regionalpolitiska åtgärder. Ändå är utvecklingen i länet mycket negativ. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att de tilldelade statliga medlen för tillväxt och bekämpning av arbetslöshet ska få större effekt än ?
fr · GQ111031 · 2003-05-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1031 av () till näringsminister om stöd åt soloföretagare En ny rapport, Soloföretagaren @ okända tillväxtmotor, visar att andelen soloföretagare av antalet sysselsatta är lägre i än i de flesta andra EU-länder. Soloföretagarna är en viktig del av ekonomi och skulle vi få 100000 fler soloföretagare så skulle statens finanser få ett tillskott på ½ miljard. För att detta ska ske så måste fler uppmuntras att starta soloföretag. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att fler soloföretag ska skapas i ?
fr · GQ111032 · 2003-05-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1032 av () till kulturminister om dialekter I de nordiska länderna har en uppteckning skett av dialektala ord och meningar. Förutom att detta material blivit en kulturskatt utgör de dialektinstitutioner vid vilka detta arbete utförts en viktig expertinstans vid till exempel stora ordboksutgivningar. Verksamheten i är nu hotad. Rimligen är det ett nationellt intresse att verksamheten vid även den svenska "dialektinstitutionen" kan fortsätta. Vilka åtgärder är kulturministern beredd att vidta för att medel avsätts så att dialektala ord och meningar även fortsättningsvis kan upptecknas och dokumenteras i ?
fr · GQ111033 · 2003-05-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1033 av () till utbildningsminister om villkor för teckentolksstudenter För många människor är möjligheten att få hjälp av teckentolk en avgörande förutsättning för frihet och egenmakt. Tydliga exempel på detta får man om man tar del av arbete. HO har till exempel tagit emot anmälningar om döva som nekas tolk vid antagningsprov och elever i skolan som inte får tillräcklig hjälp. Dessa och många andra vardagssituationer visar att teckentolkarna är oerhört viktiga för att döva och hörselskadade människor ska kunna ta makt över sina liv. Av denna anledning är det viktigt att förutsättningarna för dem som studerar till teckentolk är sådana att tillräckligt många söker sig till utbildningen. Dagens studiesystem innebär att många elever som går på teckentolksutbildning får finansiera delar av sin utbildning ur egen ficka. För många studenter är detta en ekonomisk omöjlighet. Därför är risken stor att många hoppar av utbildningen. innebär detta att vi riskerar en allvarlig brist på teckentolkar och att dövas och hörselskadades frihet därför beskärs. Med anledning av detta vill jag fråga vad ministern avser att göra för att studiesystemet ska passa de förutsättningar som gäller för dem som studerar till teckentolk.
fr · GQ111034 · 2003-05-30 00:00:00 — Fråga 2002/03:1034 av () till utbildningsminister om idrottsämnets genusaspekter Enligt en utvärdering från är undervisningen i idrott i huvudsak anpassad till pojkars intressen. Pojkar får också högre betyg än flickor i ämnet. Skillnaderna mellan pojkar och flickor har ökat . Vidare visar utvärderingen att pojkar oftare tycker att det är roligare än flickor att visa vad de kan. De känner sig duktiga och trygga medan flickor är mer osäkra. Studien visar att de aktiviteter som är populära bland pojkarna som till exempel bollspel är de aktiviteter som är vanligast. Det är givetvis oacceptabelt om ett kön förfördelas i undervisningen. Det strider mot läroplanens värdegrund om människors lika värde och jämställdhet mellan kön. beslutades vid regeringssammanträdet instiftandet av ett nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom, likaså ett uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att stödja och följa skolors arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet bland barn och unga. Vi förutsätter att dessa beslut innehöll betoning på genusaspekterna. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att minska skillnaderna mellan könen i idrottsundervisningen?
fr · GQ11864 · 2003-05-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:864 av () till socialminister om sjuksköterskors förskrivningsrätt i skolhälsovården Under har distriktssköterskor med 10 poängs farmakologi och sjukdomslära fungerat som objekt i en pilotstudie för att undersöka om andra grupper än läkare kan fungera som förskrivare av vissa läkemedel. Erfarenheterna har varit mycket goda. Distriktssköterskorna skötte förskrivandet på ett ansvarsfullt sätt, som man avlastade läkarna en mängd rutinbesök. Ett riksdagsbeslut gav därför andra kategorier av sjuksköterskor möjlighet att skaffa denna kompetens. Trots detta exkluderas fortfarande distriktssköterskor anställda inom skolhälsovården. Inte heller skolsköterskor med annan bakgrund ges möjlighet att använda förskrivningsrätten. En och samma sköterska kan i praktiken dela sin tid mellan anställning i skolhälsovård och distriktsvård eller äldrevård. Hon kan då befinna sig i den absurda situationen att få förskriva vissa läkemedel, men inte den andra halvan. Detta är orimligt. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Avser socialministern att lägga ett förslag som ger sjuksköterskor med rätt kompetens möjlighet att använda sin förskrivningsrätt även när de är anställda i skolhälsovård?
fr · GQ11865 · 2003-05-02 00:00:00 — Fråga 2002/03:865 av () till socialminister om utredningen angående medicinska specialiteter har på regeringens uppdrag gjort en översyn av antalet medicinska specialiteter. pågår en remissrunda som beräknas vara färdig . Översynen av de medicinska specialiteterna har gett upphov till en omfattande debatt. Det har inte kunnat undgå socialministern @ som vid ett flertal tillfällen besvarat såväl skriftliga frågor som interpellationer i ämnet. Vissa patientgrupper är oroliga för vad förslag kan komma att innebära för deras möjligheter att få en god vård. Deras oro är förståelig och värd att tas på allvar. Det kommande beslutet gäller den framtida utvecklingen av svensk sjukvård. Det handlar om behovet av rekrytering av läkare och medicinsk kunskapsutveckling. Mot bakgrund av beslutets betydelse vill jag fråga: Avser socialministern att låta besluta i frågan om den framtida indelningen av medicinska specialiteter?
fr · GQ11866 · 2003-05-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:866 av () till statsrådet om Storstadssatsningen Invandrartäta förorter i våra storstäder har kunnat få del av pengar för särskilda satsningar. Stöden har ingått i den så kallade Storstadssatsningen. kommun har liknande befolkningssammansättning och tyvärr lika hög kriminalitet som dessa storstadsförorter. Insatser för att främja integration, öka sysselsättningen och bekämpa kriminaliteten är nödvändiga. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att verka för att kommun får del av pengarna från Storstadssatsningen?
fr · GQ11867 · 2003-05-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:867 av () till utbildningsminister om tandläkarutbildningen i fattade ett beslut att minska antalet utbildningsplatser för tandläkare vid från från 80 till 40 nybörjarplatser . I regleringsbreven under åren 1995@1999 angavs också en årlig minskning av antalet helårsplatser med 40 stycken till tandläkarprogrammet. Denna reglering upphörde i regleringsbrevet för vilket tolkade så att regleringen upphört. Eftersom trycket varit stort på att öka antalet platser på grund av många sökande så utökade platserna till 60 nybörjarplatser . Med anledning av det ökande antalet studenter så har tillskrivit och begärt ekonomisk kompensation för dessa platser. Regeringen har beslutat att lämna regionens skrivelse utan åtgärd eftersom det inte fattats något nytt beslut om antalet platser i . Staten har inte framfört någon uppfattning om att utbildningsplatserna ska minskas till den ursprungliga nivån. Att minska antalet platser från 60 till 40 nybörjarplatser skulle få menliga konsekvenser för den framtida tillgången på tandläkare i landet. Det kan nämnas att av distriktstandläkarna inom folktandvården i kommer att gå i pension . Vad avser ministern att göra för att lösa den uppkomna situationen och se till att antalet platser bibehålls på ?
fr · GQ11868 · 2003-05-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:868 av () till statsminister om samråd med inför EU-toppmöten deltog statsministern i ett . hade samråd inte skett med , och efteråt har heller ingen redovisning i kammaren ägt rum. Utrikesministern har dock kort rapporterat från toppmötet i samband med . Statsministern har samrått med . Anledningen till att samråd inte ägde rum uppfattar jag som olyckligt, oavsiktligt och enbart betingat av praktiska problem. För att klargöra ordningen vill jag dock få detta bekräftat även från statsministerns sida, och få hans principiella inställning till samråd inför EU-toppmöten. Min fråga till statsministern är: Är statsministern beredd att delta i samråd med inför EU-toppmöten, oberoende av formell status?
fr · GQ11869 · 2003-05-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:869 av () till statsminister om som helgdag i Talet om ett enat börjar äntligen återspeglas i verkligheten då EU utökas med tio nya medlemmar och länder möts i ett starkt samarbete grundat på gemensamma värderingar och en gemensam strävan efter fred. Den ökade rörligheten leder till att den europeiska identiteten blir starkare och EU:s medborgare kommer närmare varandra. Den 9maj firar vi unionens födelse @ och visst har vi all anledning att vara glada! manifesterades en revolutionerande vändning bort från ett förflutet präglat av krig i en deklaration av de franska . För att befästa den svenska delaktigheten i det europeiska fredsprojektet och stärka den europeiska identiteten bör göras till helgdag i . Det finns , bland annat på grund av bristande öppenhet, tendenser till att EU kan riskera att bli ett elitistiskt projekt, vilket fullständigt skulle underminera Europatanken om fredsälskande europeiska folk som känner samhörighet genom en vilja att lösa problem gemensamt. Regeringen borde därför vara ytterst angelägen om att lyfta fram medborgarnas roll. Att göra till helgdag skulle vara ett utmärkt sätt att betona var tyngdpunkten i Europasamarbetet ska ligga, och ge svenskarna en möjlighet att aktivt ta del i firandet tillsammans med sina europeiska systrar och bröder. Vad avser statsministern att göra för att stärka den europeiska identiteten och göra till helgdag i ?
fr · GQ11870 · 2003-05-05 00:00:00 — Fråga 2002/03:870 av () till statsrådet om väntetider för körkortsprov För många ungdomar är 18-årsdagen starkt förknippad med den frihet och rörelsemöjlighet som ett eget körkort innebär. Körkortet och möjligheten att kunna köra bil på egen hand är ett stort steg. I stora delar av vårt land är dessutom bilen det enda fungerande transportmedlet. Dessvärre är möjligheterna att fullfölja sin körkortsutbildning genom att snabbt och obyråkratiskt kunna få göra det teoretiska och praktiska körkortsprovet starkt kringskurna genom långa väntetider. Trots löften från om krafttag för att korta väntetiderna är dessa mycket långa på många orter. Exempel finns på både en och två månaders väntetider. och semesterledigheter finns det anledning befara att väntetiderna blir ännu mycket längre. Det är enligt min mening mycket otillfredsställande att de långa väntetiderna för körkortsprov inte kunnat åtgärdas trots tidigare påpekanden. Utöver frustrationen hos de drabbade ungdomarna kan det också innebära fler underkända, eftersom främst de praktiska kunskaperna om bilkörning är sådant som måste tränas och underhållas. En längre tids köruppehåll innebär att färdigheterna försämras. Mot bakgrund av den situation som ovan beskrivits vill jag fråga biträdande näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att korta väntetiderna för körkortsprov?
fr · GQ11871 · 2003-05-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:871 av () till justitieminister om särskilda rättsmedel Möjligheten att få resning i ett mål ingår som en naturlig del av rättsordningen i moderna rättsstater. Det är ett nödvändigt rättsmedel för att i undantagsfall kunna korrigera domslut som vunnit laga kraft. Det är således en rättsäkerhetsventil för de fall som av olika skäl fått ett felaktigt domslut. Dagens regler för resning har numera på nacken. Rättssystemets komplexitet har milt uttryckt tilltagit sedan tillkom. När det specifikt gäller frågan om resning i brottmål kan det till exempel konstateras att det enligt nuvarande regler krävs att nya omständigheter har framkommit för att en dömd ska få rätt till en ny prövning. En sådan begränsning är rimlig inte minst av processekonomiska skäl. Allvarligare är det dock om det inte är omständigheterna som förändrats, utan om tillämpningen av själva lagen är fel. Då räcker det inte med att en dom strider mot lagen, utan den måste uppenbart strida mot lagen. Detta måste rimligen betraktas som en brist, inte minst med tanke på att HD inte meddelar prövningstillstånd för frågan om just själva rättsläget. Avser justitieministern att ta några initiativ för att förbättra möjligheterna att få resning då ett domslut strider mot gällande rätt?
fr · GQ11872 · 2003-05-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:872 av () till justitieminister om polisen i har gått ut med en enkät och undrat @ i en fråga till alla ordförandena i kommunstyrelserna @ om man anser att staten uppfyller sina åtaganden när det gäller polisskydd. Svaret i blev: noll procent! Alltså: inte en enda @ och ska man veta att det finns många socialdemokratiska kommunstyrelseordföranden i @ svarade ja, ingen ansåg att polisskyddet är godtagbart. Man ska se svaret mot bakgrund av den hotande, svarta bild som innebär att polisstyrelsen och polisledningen i också diskuterar att stänga ytterligare ett antal polisstationer. Jag har vid ett antal tillfällen ställt frågor i ämnet och alltid fått till svar av statsrådet att han finner situationen bra och han talar alltid om poliser som ska komma. Med anledning av ovanstående undrar jag om ministern ämnar vidtaga åtgärder och ge extra resurser för att trygga polissituationen i .
fr · GQ11873 · 2003-05-06 00:00:00 — Fråga 2002/03:873 av () till socialminister om företagstandvård Regeringsrätten har i dom avgjort ett mål om frågan om förmån av tandvård är skattepliktig eller ej för den anställde. Detta har av flera arbetsgivare uppfattats som att det på den svenska arbetsmarknaden är möjligt att via avtal med vårdgivare införa ett system som åsidosätter tandvårdsförsäkringens principer att behandla alla lika oavsett till exempel kön, arbetsplats eller inkomst. Detta innebär att via bruttolöneavdrag subventioneras tandvård indirekt. En stor marknadsföringskampanj pågår för att knyta patienter till sig via avtal. Samhället kommer indirekt att subventionera denna form av tandvård genom att skatteintäkterna minskar eftersom bruttolöneavdrag sker. Regering och riksdag kan inte längre besluta om prioriteringar eller kontroll på tandvårdsområdet. Företagstandvården hotar att allvarligt urholka den allmänna tandvårdsförsäkringen och detta kommer att drabba dem som ej har någon anställning. Hur avser ministern att agera för att komma till rätta med den så kallade företagstandvården?