ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11340 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:340 av () till jordbruksminister om jordbruk i kris Den svenska livsmedelsindustrin kan sätta fart på uttalade näringsminister vid en träff med representanter för livsmedelsföretagen . Detta kommer när svensk djurproduktion är inne i en svår kris. Svensk jordbruksproduktion konkurrerar inte med omvärlden på samma villkor. Förutom extraskatter och ett otympligt regelverk som tynger produktionen har världens hårdaste djurskyddslag. Svensk livsmedelsproduktion skulle säkert stå sig väl på en fri marknad. När denna inte existerar anpassar sig handeln till rådande läge och ökar importandelen. Detta innebär att förutsättningarna för svensk råvaruframställning minskar och jordbrukets överlevnad är hotad. sysselsätter svenskt jordbruk ca 250000 personer direkt eller indirekt. Inom bara matfågelproduktionen arbetar ungefär 10000 personer. Jordbruket bidrar alltså till en icke ringa andel sysselsatta. Arbetstillfällen som är hotade om inte regeringen snabbt förändrar förutsättningarna för svenskt jordbruk. I regeringsförklaringen uttryckte statsministern att "jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdiga de som gäller för övriga ". Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att det svenska jordbruket ska få lika villkor med de som finns i ?
fr · GR11341 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:341 av () till finansminister om jordbrukets skattesituation Den svenska livsmedelsindustrin kan sätta fart på , uttalade näringsminister vid en träff med representanter för livsmedelsföretagen . Detta kommer när svensk djurproduktion är inne i en svår kris. Svensk jordbruksproduktion konkurrerar inte med omvärlden på samma villkor. Förutom extraskatter och ett otympligt regelverk som tynger produktionen har världens hårdaste djurskyddslag. Svensk livsmedelsproduktion skulle säkert stå sig väl på en fri marknad. När denna inte existerar anpassar sig handeln till rådande läge och ökar importandelen. Detta innebär att förutsättningarna för svensk råvaruframställning minskar och jordbrukets överlevnad är hotad. sysselsätter svenskt jordbruk ca 250000 personer direkt eller indirekt. Inom bara matfågelproduktionen arbetar ungefär 10000 personer. Jordbruket bidrar alltså till en icke ringa andel sysselsatta. Arbetstillfällen som är hotade om inte regeringen snabbt förändrar förutsättningarna för svenskt jordbruk. I regeringsförklaringen uttryckte statsministern att "jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdiga de som gäller för övriga ". Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att svenska jordbruksföretag från skattesynpunkt ska få lika konkurrensvillkor med de som finns i ?
fr · GR11342 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:342 av () till utbildningsminister om påbyggnadsutbildningar Det pågår en diskussion om interkommunala ersättningar för påpyggnadsutbildningar som i vissa fall inneburit ekonomiska problem för en del kommuner. Regeringen har försökt lösa det genom att föra över en del av påbyggnadsutbildningarna till statlig regi och låta dem omfattas av den kvalificerade yrkesutbildningen. På så sätt undviks en del problem med interkommunala ersättningar. har detta förslag stött på kritik. Elever befarar att de kommer att ställas utan utbildning när utbildningsformen ändras och oklarheter runt finansieringen uppstår. Detta visar på problemet med att ha olika typer av eftergymnasiala yrkesutbildningar med olika aktörer som bär på ansvaret och där små kommuner kommer i kläm med höga interkommunala ersättningar. Ett alternativ till detta system skulle kunna vara inrättandet av en yrkeshögskola. Denna utbildningsform skulle alla som gått ett yrkesförberedande program bli behöriga till. Den skulle bedömas lika i hela landet och man skulle få en examen efter genomgången utbildning. Den skulle vara i statlig regi och man skulle slippa den spretighet och de intressekonflikter som uppkommer. Det skulle också innebära en rejäl statusförhöjning av de yrkesförberedande utbildningarna. Med denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att minska de otydligheter som finns gällande eftergymnasial yrkesutbildning?
fr · GR11343 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:343 av () till justitieminister om misskötsel vid icke frihetsberövande påföljd Den som döms till en icke frihetsberövande påföljd kan om han/hon missköter sig få denna dom undanröjd. Domstolen kan då i stället döma till fängelse. Fängelsestraffet kan i vissa fall visa sig vara av den längden att straffet redan anses avtjänat genom att den dömde suttit häktad innan skyddstillsynen utdömdes. I ett fall blev den alternativa domen tre månaders fängelse. Det visade sig då att den dömde varit frihetsberövad i lite mer än han/hon dömdes till den icke frihetsberövande påföljden. Detta innebar att han/hon redan avtjänat sitt straff då han/hon redan varit frihetsberövad två tredjedelar av tremånaders straffet. Genom misskötsel av en påföljd som innebär kriminalvård i frihet kan den dömde således komma ifrån sitt straff och friges. Detta är fel, inte minst rent pedagogiskt gentemot den dömde. För allmänheten måste denna tingens ordning var helt obegriplig. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta vad gäller nuvarande lagstiftning så att den som missköter en icke frihetsberövande påföljd inte slipper ifrån straff?
fr · GR11344 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:344 av () till statsrådet om utbyggnad av mellan och ska regeringen fatta beslut om den nationella planen för vägutbyggnad i . Väg E6 mellan och har länge behövt byggas ut till motorvägsstandard. ligger ärendet för beredning hos regeringen men drar ut då miljöprövningen ännu inte är färdig. Det är mycket viktigt att fördröjningar inte sker. Enligt svar från statsrådet föreligger uppgift att planeringen av projektet har kommit långt och byggstarten är beräknad till 2005. Det är viktigt att detta kan ske och beredningen hos regeringen får inte fördröja detta. Avser statsrådet att ha beredningen klar så att byggstarten av väg E6 mellan och kan påbörjas ?
fr · GR11345 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:345 av () till statsrådet om TEN-progammet och finansieringen av infrastruktursatsningar i har presenterat EU:s planer för så kallade transeuropeiska nätverk på transportområdet, TEN-T. berörs inom två områden: 1.Genom att den så kallade nordiska triangeln, det vill säga utvecklade förbindelser mellan de nordiska huvudstäderna Stockholm@Köpenhamn@Oslo med länkar till kontinenten och eventuellt österut mot och finns med bland de utvalda projekten. Nordiska triangeln fanns även med i tidigare listor och har även fått delfinansiering från EU för en etapp . 2.Genom att man tillfört så kallade motorvägar över , det vill säga utvecklade förbindelser mellan och de nya medlemsländerna , , och . TEN-programmen blir nu extra intressanta genom att den maximala stödnivån på nu höjs till 20 och det finns diskussion om att i vissa fall kunna gå . Min fråga till ministern är: Kommer ministern att ta initiativ till att ansöka om pengar till våra infrastruktursatsningar från EU?
fr · GR11346 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:346 av () till statsrådet om färjan pågår på beredning av ett ärende om förbindelserna till utanför . Som en bricka i spelset om åretrunttransporterna till ön ingår försvarets färja . Enligt uppgift har (Marinbas ost) beordrat att färjan ska transportera sig ned till för att säljas. Färjan är den enda färja längs som har det djupgående som passar till djupförhållandena vid . Den har bland annat använts för materialtransporter till och från Holmögadd och är fortfarande efterfrågad och inbokad för transporter under nästkommande år. Den har även regelmässigt varit anlitad av kommun för att transportera skrymmande och tungt gods till . Av denna anledning anser jag det vara djupt olyckligt om försvaret, utan samråd med andra myndigheter eller regionala intressen, försäljer färjan på den öppna marknaden. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att säkerställa framtida godstransporter till och från ?
fr · GR11347 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:347 av () till näringsminister om framtiden för den svenska kycklingnäringen Den svenska kycklingnäringen upplever stora problem . Som en följd av orättvisa konkurrensvillkor i förhållande till andra länder ökar importen av kyckling till och importerad kyckling står nu för cirka en tredjedel av den totala kycklingkonsumtionen i . Den importerade kycklingen lever inte upp till samma stränga krav som den svenska, exempelvis i fråga om beläggningsgrad och salmonellakontroll. Den svenska kycklingnäringen producerar mat av god kvalitet och medverkar till att stor åkerareal hålls öppen för foderproduktion. Därför är det viktigt med åtgärder för att trygga framtiden för kycklingproducenterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att trygga framtiden för svensk kycklingnäring?
fr · GR11348 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:348 av () till näringsminister om konkurrenssituationen för svensk kycklingnäring Svensk kycklingnäring arbetar i en konkurrenssituation som är allt annat än rättvis. På grund av den orättvisa konkurrensen i förhållande till andra länder hotas näringen av en kraftigt ökad import. Enbart ökade importen och står nu för cirka en tredjedel av den totala kycklingkonsumtionen i . Orsakerna är gynnsammare villkor för näringen i konkurrentländerna genom lägre skatter och bristande information om produkternas ursprung och kvalitet. Konkurrentländernas kycklingproduktion lever inte heller upp till samma stränga krav som den svenska i fråga om beläggningsgrad och salmonellakontroll. Det får följder för konsumenterna, genom sämre livsmedelssäkerhet, och för näringsidkarna men främst för landet genom lägre företagsamhet och förlorade arbetstillfällen, inte minst i de områden där sysselsättning så väl behövs. Förutom en erkänt god djuromsorg bidrar till exempel kycklingnäringen till att åkerareal motsvarande halva yta hålls öppen för foderproduktion. Även för län som helhet är det en betydelsefull näring. Ur svenskt perspektiv sysselsätts direkt ca 4000 personer och indirekt 15000 personer. Med hänvisning härtill vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka kycklingnäringen i ?
fr · GR11349 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:349 av () till näringsminister om och kärnkraft i I en intervju i tidningen uppgav vd . att det i "finns en öppenhet i tänkandet och man investerar kraftigt i att utveckla ny kärnkraftsteknik. tas beslut att bygga ny kärnkraft." . var på väg in i ett möte med det statliga energibolagets , då bolagets framtida strategi skulle diskuteras. Den vill att ska satsa på förnybar energi i : "Mot bakgrund av de mål som satts upp för den förnybara elproduktionen och de styrmedel som introducerats, utgår jag från att det finns goda förutsättningar för att fatta affärsmässiga beslut om investeringar i förnybar elproduktion, således även vindkraft", sade näringsministern i ett skriftligt svar på fråga från () . Men vad anser regeringen om satsningar runtom i världen? Jag vill fråga näringsministern: Avser näringsministern att verka för att inte bidrar till kärnkraftsutbyggnad i ?
fr · GR11350 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:350 av () till socialminister om behov av psykologisk hjälp på vårdcentralen Psykisk ohälsa ligger bakom av besöken på landets vårdcentraler. Inom primärvården i görs 1,7 miljoner besök på vårdcentraler . Ca 600000 av besöken har sin grund i psykiska sjukdomar och besvär, inte alltid identifierade av patienten själv. Trots att psykologhjälp ofta är den mest effektiva, snabbaste och billigaste vården för en stor del av dessa patienter, är psykologer en bristvara inom primärvården. Att knyta psykologer till vårdcentralerna skulle lindra lidandet för patienterna och samhället skulle slippa stora kostnader för långtidssjukskrivningar och mediciner. De vårdcentraler som har en psykolog att remittera patienterna till frigör viktig tid till den hårt ansatta somatiska vården. Med anledning av detta vill jag fråga socialminister vilka åtgärder han avser att vidta för att snabbt ge landets vårdcentraler tillgång till psykologkompetens?
fr · GR11351 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:351 av () till socialminister om äldres hälsa En genomförd undersökning visar att äldres hälsa blivit sämre . Studien omfattar drygt 600 personer i åldrarna . Den visar att andelen män och kvinnor som uppger att de har olika fysiska åkommor har ökat . Särskilt tydligt är det bland de i studien som är . Personer upp till har en försämrad hälsa, både den självskattade och när man gör test. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att åtgärda den försämrade hälsan hos äldre?
fr · GR11352 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:352 av () till statsrådet om direktivet om asylprocedurer , , har gått ut med offentlig kritik mot förhandlingarna om ett EU-direktiv om miniminormer för asylprövning. UNHCR anser att förhandlingarna har inriktats på att hitta en minsta gemensam nämnare. Staterna är mer intresserade av att deras egna nationella system inte ska behöva ändras än av att åstadkomma ett harmoniserat, rättvist och effektivt asylprövningssystem i hela EU, som i kommissionens ursprungliga förslag. Resultatet har blivit en sammanställning av valfria bestämmelser inkluderande sådana som allvarligt bryter mot internationella skyddsregler. Särskilt pekar UNHCR på att kriterierna för vad som ska anses som ett säkert tredje land inte tillförsäkrar den asylsökande ett effektivt skydd, att avvisningar vid gränsen ska få ske utan ett minimum av skyddsgarantier och att rätten att få ett överklagande prövat innan en avvisning verkställs blir undantag istället för som huvudregel. UNHCR finner förslagen oacceptabla och slår fast att de skulle innebära sänkta skyddsnivåer i de flesta EU-länder något som starkt ökar riskerna för rättsförluster. har instämt i UNHCR:s kritik och varnat för att direktivet kommer att underminera asylrätten och ge en signal till övriga världen att det är acceptabelt att nonchalera internationella normer och flytta över ansvaret för flyktingarna till fattigare länder utanför EU. Jag vill därför fråga statsrådet : Avser statsrådet att i rådet ställa krav på sådana ändringar i direktivförslaget att UNHCR:s och Amnestys kritik beaktas?
fr · GR11353 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:353 av () till utrikesminister om spöstraffet i rapporterar att sju kvinnor i dömts till spöstraff med 50 piskrapp för att inte ha visat tillbörlig respekt för den heliga fastemånaden . Enligt iranska medier ska kvinnorna ha kört bil i staden . Musiken ska ha ljudit från högtalarna som kvinnorna dansat och "gjort sig lustiga" över alla dem som fastar under . Kvinnorna polisanmäldes av andra invånare i staden, varefter de sju greps, bekände "brottet" och dömdes till spöstraff. känner inte till när domarna ska verkställas eller huruvida kvinnorna har överklagat domarna. Spöstraff utgör enligt Amnesty tortyr och domarna innebär ytterligare ett exempel på hur upprepat bryter mot sina folkrättsliga åtaganden. Enligt Amnesty har 190 fall av spöstraff utdömts i enbart . Användningen av tortyr och annan omänsklig bestraffning, bland annat också i form av stening, har ökat i och offentliga avrättningar förekommer regelbundet. Jag har tidigare efterfrågat åtgärder från regeringen för att kvinnors grundläggande mänskliga rättigheter ska respekteras i . Med hänvisning till detta vill jag nu ställa frågan till utrikesminister : Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att förhindra förekomsten av spöstraff i och för att ska verka för att fullföljer sina folkrättsliga åtaganden?
fr · GR11354 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:354 av () till utrikesminister om förföljelsen av oliktänkande i Den kinesiska regimen tål inga oliktänkande. Detta har man gång på gång visat i sin förföljelse av till exempel falungonganhängarna. De fängslas, torteras och till och med dödas. Men de är inte ensamma om att råka ut för denna fruktansvärda behandling. Även kristna får lida för sin tro. De förföljs, fängslas och torteras och utsätts för olika former av restriktioner och inskränkningar i sina mänskliga rättigheter. Regimen fortsätter att grovt kränka de mänskliga rättigheterna. Detta trots att man lovat att respektera dessa då man ansökte och fick till . Jag vill därför fråga utrikesmininstern: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att klargöra för den kinesiska regimen att de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna som förekommer i inte kan accepteras?
fr · GR11355 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:355 av () till miljöminister om väg E6 Vellinge@Trelleborg Jag har i tidigare frågat miljöministern när miljöprövningen av utbyggnaden av väg E6 mellan och är klar. Jag fick svar : "Det tillåtlighetsärende som åsyftar om utbyggnad av väg E6 mellan och överlämnades från till regeringen . Som framgick av statsrådet frågesvar pågår beredning av ärendet inom . Rent allmänt gäller för alla förvaltningsärenden som regeringen avgör att dessa ska handläggas snabbt och rättssäkert. Tidsåtgången beror på ärendets omfattning och svårighetsgrad." har jag fått erfara att det ännu inte kommit något besked från om tillståndet enligt för utbygganden av mellan och . Enligt tidningsuppgift lämnade in sin ansökan . Jag tolkar det som att ärendet fortfarande bereds inom regeringen och att man väntar på besked inför fortsatt beredning. Jag tycker inte detta visar på snabb handläggning utan på fördröjning. Vilken bedömning gör miljöministern av tillståndet enligt för utbyggnaden av mellan och är klart?
fr · GR11356 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:356 av () till statsrådet om modell mot uppsägningar i offentliga sektorn Runtom i landet arbetar kommuner och landsting med sin ekonomi. På många ställen kommer man att tvingas varsla och säga upp medarbetare beroende på bristande resurser. är ett exempel. Av erfarenhet vet vi att de unga drabbas hårdast. Så var det under krisåren . Dessutom ligger det stora pensionsavgångar framför oss . Det betyder att behoven av arbetskraft inom vården och omsorgen kommer att vara stort framöver. I det läget är det direkt felaktigt att säga upp anställda , i stället borde man hitta lösningar som överbryggar. Mot den bakgrunden lanserar Socialdemokraterna i ett förslag som innebär följande. Arbetsgivaren förhandlar med länsarbetsnämnden om antalet personer som berörs. A-kassan bidrar med den summa som den arbetslöse skulle ha kostat. Mellanskillnaden upp till avtalsenlig lön står arbetsgivaren för. och arbetsgivaren kommer överens om tidsramarna. Alla är vinnare med förslaget, den anställde som får jobba kvar eller utbilda sig, arbetsgivaren som slipper säga upp och allmänheten som får bättre vård och omsorg. är det kostnadsneutralt för staten och positivt för den långsiktiga personalförsörjningen i kommuner och landsting. Min fråga till ministern är följande: Avser ministern att genomföra den ovan skissade modellen?
fr · GR11357 · 2003-11-27 00:00:00 — Fråga 2003/04:357 av () till näringsminister om hotad svensk livsmedelsindustri Den svenska livsmedelsindustrin kan sätta fart på , ansåg statsrådet vid en träff med branschen . Detta uttalande kommer när svensk djurproduktion är inne i en svår kris. Svensk jordbruksproduktion konkurrerar inte med omvärlden på samma villkor. Förutom extraskatter och ett otympligt regelverk som tynger produktionen har världens hårdaste djurskyddslag. Svensk livsmedelsproduktion skulle säkert stå sig väl på en fri marknad. När denna inte existerar anpassar sig handeln till rådande läge och ökar importandelen. Detta innebär att förutsättningarna för svensk råvaruframställning minskar och jordbrukets överlevnad är hotad. sysselsätter svenskt jordbruk ca 250000 personer direkt eller indirekt. Inom bara matfågelproduktionen arbetar ungefär 10000 personer. Jordbruket bidrar alltså till en icke ringa andel sysselsatta @ arbetstillfällen som är hotade om inte regeringen snabbt förändrar förutsättningarna för svenskt jordbruk. I regeringsförklaringen uttryckte statsministern att "jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdiga de som gäller för övriga ". Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att svenska jordbruksföretag ska få lika konkurrensvillkor med dem som finns i ?
fr · GR11358 · 2003-11-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:358 av () till statsrådet om E18:s sträckning vid har frågan om E18:s sträckning vid diskuterats @ och utretts. Flaskhalsproblematiken är väl känd och den enda lösningen är att bygga om vägsnittet till motorväg. hade allt material inför regeringens tillåtlighetsprövning . fick in remissvaren från kommuner och centrala myndigheter. begärde regeringen ytterligare komplettering. Min fråga till statsrådet är: När avser statsrådet att fatta beslut så att vägarbetet äntligen kan komma i gång?
fr · GR11359 · 2003-11-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:359 av () till jordbruksminister om rennäringens villkor Rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet. Det är i vårt lands intresse att rennäringen kan fortleva som en del av den samiska kulturen. Rennäringen ska bedrivas så att den ger renskötande samer en tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt. beslutade regeringen att tillkalla en kommitté med uppgift att lämna förslag till en ny rennäringspolitik samt göra en översyn av stödet till rennäringen, samisk kultur, rennäringsadministrationen, rennäringslagstiftningen med mera. Kommittén, som antog namnet , avlämnade sitt betänkande . I betänkandet lämnades förslag om hur renskötseln bör organiseras och vilka uppgifter som i fortsättningen bör vara myndighetsuppgifter. Vidare granskades förhållandet mellan rennäringen och andra areella näringar. I utredningens uppdrag låg att lämna förslag till hur förutsättningar kan skapas för en kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt långsiktigt hållbar rennäring. I utredningens betänkande presenterades en rad konkreta förslag. Utredningens förslag har även varit föremål för ett remissförfarande. Min fråga blir därför: När avser jordbruksministern att avlämna en proposition som bidrar till en kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt långsiktigt hållbar rennäring?
fr · GR11360 · 2003-11-28 00:00:00 — Fråga 2003/04:360 av () till statsrådet om jämställd idrott I samband med i fotboll för damer uppmärksammades de olika villkor som dam- och herridrotten fortfarande lever under. En jämförelse mellan fotbollsklubbar på elitnivå visar på mycket stora skillnader mellan dam- och herrlagen vad gäller ekonomiska förutsättningar eller utrymme i samtliga medier. Ett aktuellt exempel från mitt hemlän är Öster i . har inom fotbollen jämställdheten ökat mellan män och kvinnor. Landslagets framgångar och det faktum att alltfler flickor börjar spela fotboll kommer förhoppningsvis att bidra till en fortsatt positiv utveckling. En hel del initiativ har tagits men det är uppenbart att mycket återstår att göra både inom fotbollen och inom andra idrotter för att flickor och kvinnor ska få samma chanser som pojkar och män. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder som planeras för att skapa förutsättningar att nå målet om en jämställd idrott.