ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GQ111221 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1221 av () till statsrådet om skattegranskning av riksdagsledamöter Av tidningsuppgifter från framgår att tio av landets lokala skattekontor fortsättningsvis kommer att sköta granskningen avseende samtliga inom området skrivna riksdagsledamöter. För läns del anges att lokala skattekontoret i kommer att svara för granskningen. Enligt tidningsartikeln och rättschefen på kommer emellertid riksdagsledamöternas deklarationer att granskas maskinellt med samma generella indikatorer som gäller för den övriga allmänheten. Sorteringen till det särskilt ansvariga, lokala skattekontoret sker först när och om den maskinella granskningen föranleder detta. Något formellt beslut om den nya arbetsfördelningen inom respektive myndighet har inte fattats. Enligt RSV har man närmast initierat en "överenskommelse" inom och mellan myndigheterna om att den granskningen av riksdagspolitikerna ska ske på ett ställe. I gick uppdraget till det skattekontor som höll i granskningen av förra partiledare. Det har ej tidigare förekommit en motsvarande hantering, med bortseende från granskningen av anställda vid skattemyndigheter eller grupper av skattskyldiga där myndigheterna haft empiriskt underlag för särskilda insatser. Avser statsrådet att vidta någon åtgärd för att garantera att handläggningsformerna för riksdagsledamöternas skatteärenden är sådana att de står i full överensstämmelse med grundlagens krav på saklighet och objektivitet hos myndigheten?
fr · GQ111222 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1222 av () till finansminister om enskildas besparingar och höjda boskatter har landets alla fastighetsägare mottagit besked om vilket taxeringsvärde deras hus och tomter åsatts av taxeringsmyndigheten. För många av dessa, särskilt enskilda människor med hus som ligger i närheten av vatten, har taxeringsutfallet medfört att de blivit avsevärt mer förmögna. De borde glädjas åt detta, men säker kan man inte vara. Fastighetsskatten inbringade för totalt till statskassan, utfallet tycks bli 23,5 miljarder, prognosen är 24,1 miljarder och , . Svenska folket blir alltså rikare och rikare till följd av den fortgående uppskattningen av deras boningar. Jag tillhör dem som är kritiska till utformningen av fastighetsskatten @ och har så varit sedan den infördes . som förslag väcks om sänkning av husskatten möts vi opponenter av motfrågan vilka statliga utgifter vi i gengäld vill minska. Jag är emellertid mycket mer bekymrad över enskilda människors situation än över rikets finanser, vilka ju enligt finansministern är mycket, mycket goda. Frågan är dock nu: Vad ska de många enskilda som fått högre fastighets- och/eller förmögenhetsskatt, ofta tusentals och stundom mer , spara in på? Vilket råd har finansministern till dem? Vilka utgifter bör de skära ned på för att få råd att betala den höjda fastighetsskatten? Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att lätta bördan för de enskilda medborgare och hushåll som drabbas av höjda boendeskatter?
fr · GQ111223 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1223 av () till statsrådet om kommunala konstitutionsutskott Granskningen i kommunerna måste skärpas. Om det är något som de senaste årens kommunala "affärer" har lärt oss så är det att inte har för mycket granskning och kontroll utan för lite. Vid sidan av etablerandet av en oberoende revision bör också den "konstitutionella" utvärderingen av ledande kommunala politikers göranden och låtanden utvecklas. Följer kommunstyrelsen kommunfullmäktiges beslut? Överskrider kommunalråden sina befogenheter? På den nationella nivån utförs motsvarande granskning av konstitutionsutskott. En idé är att pröva en liknande ordning också på nivå. Inrätta kommunala "konstitutionsutskott" med uppgift att granska kommunledningen just ur ett konstitutionellt perspektiv. Utskotten bör kunna ha befogenheter liknande den som konstitutionsutskott har. Fullmäktigeledamöter ska, på eget initiativ eller efter initiativ från en kommunmedborgare, kunna anmäla vad de betecknar som missförhållanden till granskning i det kommunala . Utskottet ska ha rätt att kalla ledande politiker till offentliga utfrågningar och förhör, öppna för såväl allmänhet som massmedier; politikerna ska vara skyldiga att komma. Utskottet ska kunna "pricka" exempelvis ett kommunalråd som har utfört sitt arbete i strid med gällande regler. Jag vill fråga statsrådet om han är beredd att pröva frågan om att inrätta kommunala "konstitutionsutskott" i enlighet med vad som anförs ovan.
fr · GQ111224 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1224 av () till justitieminister om antalet platser på landets fängelser Häktena i är ofta överbelagda. Det innebär bland annat att häktade ofta får dela cell. Orsaken till detta är bland annat att fängelserna är fulla, vilket bromsar vidareföringen av intagna. Situationen är inte ny. I har man haft problem med en kraftig överbeläggning vid häktena. har situationen vid häktet i uppmärksammats. 36 häktade personer har delat på 33 celler. Detta innebär att intagna får dela cell, vilket leder till ökad risk för bråk och fara för personalen. I perioder har även besöksrummen vid häktet i fått utnyttjas. Detta innebär att ingen av de intagna kan ta emot privata besök. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att snabbt tillgodose behovet av platser vid häktena?
fr · GQ111225 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1225 av () till justitieminister om terrorism och djurrättsaktivism () är en organisation som har som mål att stoppa all kött- och pälsproduktion i landet. I arbetet med att skapa rädsla och skada eller krossa näringen ingår bland annat bombattentat och mordbränder. Organisationen, som är välorganiserad och odemokratiskt uppbyggd, består av veganer som i sin ambition förmänskligat djuren och utifrån den grundsynen bedriver, vad de kallar, "djurens rätt". DBF utförde 99 aktioner, många uppbyggda på ett sätt som överensstämmer med terrorism. Trots det uttalar såväl som Säkerhetspolisen att någon samordning i bekämpandet av dessa aktiviteter inte sker utan respektive polisdistrikt får sköta respektive tillbud. Då företeelsen är en inkörsport till terrorism som en hel näring jagas av icke-demokratiska element är det förvånande att samhället inte aktiverar sig mer i bekämpningen av den här företeelsen. Min fråga till statsrådet är: Vad avser justitieministern att göra för att intensifiera bekämpandet av den här typen av brottslig och samhällsfientlig verksamhet?
fr · GQ111226 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1226 av () till justitieminister om polisbristen i Polisbristen i är ett känt faktum. Och i vissa delar av landet, exempelvis i , är situationen akut. av de poliser som arbetar i de mer glest bebyggda områdena kan inte räkna med assistans från någon annan polis, utan tvingas klara sig helt på egen hand. Det innebär således att i får varannan polis klara sig på egen hand trots att arbetssituationen ofta innebär att den enskilda polismannen utsätts för hot och våld. Situationen är inte längre hållbar! De besparingar som genomfördes har fått allvarliga konsekvenser. Poliskåren i består av erfarna poliser, men nytillskottet har varit allt för lågt och arbetsbördan fördelas på allt för få skuldror. Det, tillsammans med den svåra arbetssituationen, gör att av poliser är sjukskrivna. Om polisen ska kunna fortsätta utföra ett bra arbete måste förändringar ske. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieminister vilka åtgärder han är beredd att vidta för att åtgärda polisbristen i .
fr · GQ111227 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1227 av () till justitieminister om brottsligheten tar många svenskar semester. Tyvärr tar inte brottsligheten ledigt. anmäldes sammanlagt 220484 brott i riket. har antalet anmälda brott under dessa sommarmånader ökat med . I mitt hemlän, , har antalet anmälda brott stigit kraftigare. ökade brottsligheten med , enligt Brottsförebyggande rådets anmälningsstatistik. Ett exempel på ett vardagsbrott som drabbar många är bostadsinbrott. anmäldes nästan 7400 bostadsinbrott i ; i var siffran över 200. Till den rädsla och otrygghet som många människor känner bidrar att så få av de brott som begås upp. tvingas polisen vidkännas indragningar och besparingar. Runt om i landet stänger många närpolisstationer . Jag vill fråga justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att med kraft bekämpa sommarbrottsligheten och sätta stopp för "semestersabotörerna"?
fr · GQ111228 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1228 av () till socialminister om kvinnors sexuella problem Impotens, förtidiga utlösningar och bristande känsel. Mäns sexuella problem avhandlas och otid både i kvällstidningarna och forskningens värld. Parallellt hörs nästan ingenting om den fysiska och stundom psykiska smärta som många kvinnor känner vid sexuella förbindelser. Vulvavestibulit är ett smärttillstånd som förhindrar normalt sexuellt samliv. Orsakerna är multifaktoriella och tillståndet kan orsakas av alltifrån antibiotikakurer och p-pilleranvändning till andra psykosomatiska besvär. Enligt uppgifter i visar en undersökning vid fem ungdomsmottagningar i att av de deltagande flickorna hade sveda eller smärta vid samlag. Mörkertalen kan vara än större, då det är tabu att prata om dessa problem. ställde jag en fråga till om just forskning kopplat till kvinnors- respektive mäns sexuella problem. Det framkom att ytterst få resurser ägnas åt just kvinnors situation. Vad avser socialministern att göra för att se till att kvinnors sexuella problem uppmärksammas än mer i den svenska vården?
fr · GQ111229 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1229 av () till utrikesminister om Summit of European Diaspora EU:s värdland , , inbjöd europeiska emigranter till en konferens den 19@20 juni detta år, för att utbyta erfarenheter i egenskap av framgångsrika invandrare i sina nya respektive länder. Alla EU-länders utrikesministrar ombads nominera tänkbara kandidater att delta. På konferensen hade alla länder nominerade kandidater, utom och . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern varför var utan representanter på denna konferens.
fr · GQ111230 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1230 av () till utrikesminister om kvinnoförtrycket i Den nigerianska kvinnan öde har upprört en hel värld. fann en domstol henne skyldig till otuktsbrott, då hon fött ett barn utanför äktenskapet. Straffet för detta är stening, enligt de ålderdomliga islamiska sharia-lagar som gäller i norra . Steningen har dock skjutits upp på grund av stark internationell opinion och juridiska teknikaliteter. kommer fallet upp i domstol igen. Rättssäkerheten i sharia-domstolarna i den norra delen av är mycket svag. 12 delstater har infört denna typ av islamsk lagstiftning. Amputationer, spöstraff och steningsdomar tillhör vanligheterna. De åtalade får sällan tillgång till försvarsadvokater, sällan möjligheten att överklaga samt att domarkåren vanligen är dåligt utbildad. Kvinnor kan inte heller föra samma talan som män inför en sharia-domstol. Allt detta bäddar för oerhört godtyckliga rättsprocesser. Den federala nigerianska regeringen har vid enstaka tillfällen protesterat mot dessa barbariska straffpåföljder, men har haft svårt att agera i enstaka fall. Speciellt kvinnor drabbas extra hårt i detta gravt patriarkala system, trots att den nigerianska konstitutionen förbjuder all diskriminering på grund av kön. kommer öde att avgöras i nigeriansk domstol. Vad avser utrikesminister att göra utifrån sin position för att häva dödsdomen och bilda opinion för kvinnors rättigheter i ?
fr · GQ111231 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1231 av () till utrikesminister om svensk trupp till Situationen i det lilla västafrikanska landet , som grundades av frigivna amerikanska slavar, är outhärdlig. Människor mördas brutalt och laglös anarki råder på många håll i regionen. Omvärlden måste reagera mer och stoppa våldet. president har uppmanat den för krigsbrott åtalade presidenten att lämna landet. överväger också nu att skicka soldater till för att övervaka den tunna vapenvilan mellan regeringssidan och rebellgrupperna . Även strävar efter en aktiv roll. har begärt hjälp av och undersöker huruvida har möjligheten att skicka 2000 amerikanska soldater till landet. Pentagon har beordrat militära planerare att noggrant förbereda amerikanska soldater för att delta i en internationell fredsstyrka som ska övervaka vapenvila i , skrev enligt nyhetsbyrån . Om ber att medverka i en internationell trupp för att få stopp på våldet i , avser utrikesministern då att låta svenska trupper delta?
fr · GQ111232 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1232 av () till statsrådet om flyktingar från Situationen i blir värre för var dag som går. Stridigheterna har länge varit ett faktum. som grundades av frigivna amerikanska slavar går mot avgrunden om inte omvärlden reagerar. Människor mördas brutalt och laglös anarki råder på många håll i regionen. president har uppmanat den för krigsbrott åtalade presidenten att lämna landet. överväger också nu att skicka soldater till för att övervaka den tunna vapenvilan mellan regeringssidan och rebellgrupperna . Även strävar efter en aktiv roll. De nya våldsutbrotten i är ett faktum. Mot denna bakgrund är det av yttersta vikt att rika västländer som öppnar sina gränser för flyende människor. I fallet innebär detta att liberianer från hela nationen samt de som flytt till andra oroshärdar i grannländer beviljas uppehållstillstånd i . Ett avvisningsstopp är nödvändigt. Svenska myndigheter har tidigare nekat dessa asyl, men med tanke på det eskalerande våldet har situationen förvärrats, vilket belyser att dessa bör få stanna. Avser statsrådet att införa ett avvisningsstopp för liberianer under nuvarande oroliga situation i ?
fr · GQ111233 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:1233 av () till statsrådet om om arbetares rättigheter trädde International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of Their Families i kraft. 22 länder har redan ratificerat konventionen. Dess huvudmål är att se till att de individer som arbetskraftsinvandrar, både legalt och illegalt, till andra länder skyddas från att bli utnyttjade, exploaterade eller rent av få sina mänskliga rättigheter kränkta. Konventionen är mycket viktig då den också belyser en vidare aspekt av arbetskraftsinvandring och rättigheter genom att lyfta fram även den invandrades familj och livsmiljö. Konventionen tillkom genom påstötningar från FN-organ som och samt FN:s högste kommissionär för mänskliga rättigheter. generalsekreterare har kommenterat att motionen måste få omvärlden att inte bara betrakta dessa människor om arbetare. "They are human beings entitled to respect for their human rights @ and this understanding is the cornerstone of the Convention". Han säger också "Only when it is ratified by a large number of countries, including those receiving significant numbers of immigrants, will we be able to say that the promise of the Convention is being translated into reality." Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet när avser att ratificera denna viktiga konvention?
fr · GQ111234 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1234 av () till miljöminister om skötsel av naturreservat Enligt rapporter i massmedia finns inte tillräckligt med resurser för att på ett tillfredsställande sätt sköta våra nationalparker. Enligt experter hotar detta bland annat den biologiska mångfalden och till exempel pekas ut som ett område som inte får adekvat skötsel. I ett läge där satsar mer än någonsin på biologisk mångfald och inköp av flera naturreservat är dessa mycket oroande signaler. Risken är att staten kommer att sköta viktiga naturområden sämre än privata ägare vilket inte kan vara meningen. Det måste vara ett absolut krav att har bra skötselplaner för sina naturreservat och att det finns resurser att följa upp dessa. Skötseln behöver naturligtvis inte direkt utföras av statliga myndigheter utan kan säkert ofta upphandlas från närliggande markägare men oberoende av metoder måste resurser finnas. I prioriteringen mellan att sköta vad man redan tagit på sig och att skapa ytterligare reservat borde prioriteringen vara självklar. Detta hindrar dock inte att ytterligare områden behöver skyddas. Min fråga till ministern är hur hon tänker säkerställa att nuvarande och nya naturreservat får den skötsel som krävs för att förhindra en utarmning av den biologiska mångfalden.
fr · GQ111235 · 2003-07-14 00:00:00 — Fråga 2002/03:1235 av () till försvarsminister om allmän värnplikt Jag har tidigare tagit upp den rapport från Försvarshögskolan som 1999 visade att kvinnor trakasseras i det militära. har en uppföljande rapport kommit, som visar att det generella grupptrycket har minskat, men att de riktade trakasserierna har blivit mer hotfulla. Regeringen har till tillbakavisat idén om könsneutral värnplikt, men försvarsministern har aviserat att hon kan tänka sig en värnplikt av denna typ för att öka antalet kvinnor i försvaret. Detta kan då kompliceras av att de kvinnor som redan finns inom försvaret trakasseras, som ovanstående rapporter visar. Mot bakgrund av ovanstående önskar jag fråga statsrådet: Då regeringen önskar undersöka möjligheterna för en könsneutral värnplikt, vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att kvinnor ska kunna fullgöra sin värnplikt , utan att behöva utstå den typen av trakasserier och hot som drabbar dagens kvinnor i försvaret?
fr · GQ111236 · 2003-07-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1236 av () till utrikesminister om ny säkerhetspolitisk doktrin efter EMU träffades en överenskommelse mellan regeringen och tre borgerliga partier om en ny säkerhetspolitisk doktrin. Den lyfter på ett klokt sätt fram behovet av ett ökat internationellt samarbete. Bland annat anger doktrinen: "Genom vårt medlemskap i den Europeiska unionen deltar vi i en solidarisk gemenskap vars främsta syfte är att förhindra krig på den europeiska kontinenten." anser att det är viktigt att EU utvecklar sitt samarbete inom utrikes- och säkerhetspolitiken så att medlemsländerna så långt möjligt uppträder gemensamt och talar med en röst. Regeringen bör inom EU verka för en stärkt gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Detta är fullt förenligt utan att ge upp den militära alliansfriheten eller att medlemsländerna ger varandra solidarisk försvarsplikt på sätt som samarbetet fungerar inom Nato. I sitt Almedalstal som var utformat som en plädering för ett ja till EMU krävde ledare överläggningar för att forma en ny säkerhetspolitisk doktrin. Det kan inte uppfattas på annat sätt än att ett ja till EMU förutsätter ett avskaffande av den svenska alliansfriheten. Det skulle innebära att den som avser att rösta ja till EMU i folkomröstningen också röstar ja till avskaffande av den svenska alliansfriheten. Därför är det viktigt att utrikesminister klargör regeringens uppfattning om behovet av en ny säkerhetspolitisk doktrin. Därför vill jag fråga utrikesministern: Är utrikesministern beredd att omforma den säkerhetspolitiska doktrinen och därmed avskaffa den svenska alliansfriheten i händelse av ett ja i folkomröstningen om EMU ?
fr · GQ111237 · 2003-07-15 00:00:00 — Fråga 2003/04:1237 av () till justitieminister om våltäkter mot barn (Brå) har i sin senaste statistik, som gäller , redovisat att antalet brott ökat med jämfört med . En typ av brott som inte följer den ökningen, är våldtäkter mot barn . anmäldes 235 våldtäkter @ en ökning jämfört med . En annan oroväckande siffra som gäller barn, är brottet misshandel av barn , där är ökningen , det är nu 590 anmälda brott. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att bryta denna ökningstakt?
fr · GQ111238 · 2003-07-15 00:00:00 — Fråga 2002/03:1238 av () till jordbruksminister om utebliven ersättning till fiskare infördes ett fiskestopp för trålning efter torsk och plattfisk i . Stoppet varade till , då det tidigare beslutade sommarstoppet tog vid. Regeringen lovade att ekonomiskt kompensera de drabbade fiskarna för fiskestoppet. I ett pressmeddelande från jordbruksministern daterat står det. "Jag ser det som mycket angeläget att våra yrkesfiskare får en skälig ersättning för stillaliggande till följd av det tillfälliga fiskestoppet." har ersättningens storlek bestämts och utbetalning utlovats. Hitintills har dock ingen ersättning utbetalats. Detta har försatt många av de drabbade fiskarna i en svår situation. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att påskynda utbetalningen till de drabbade fiskarna?
fr · GQ111239 · 2003-07-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1239 av () till statsrådet om utredningar om diskriminering Regeringen beslutade att tillsätta två särskilda utredare i vissa diskrimineringspolitiska frågor, dels frågan om att stärka lagskyddet mot diskriminering på grund av sexuell läggning och dels frågan om att införa ett förbud mot diskriminering av juridiska personer. Regeringen har också meddelat att den avser att tillsätta ytterligare en särskild utredare, angående strukturell diskriminering på grund av etnisk och religiös tillhörighet. Dessa enmansutredningar tillsätts trots att en parlamentarisk kommitté, , redan är i full gång med en i princip fullständig översyn av den svenska diskrimineringslagstiftningen. Det hade varit betydligt bättre om @ såsom skett rörande vissa andra frågor @ fått i tilläggsdirektiv att bereda dessa ämnen. väljer regeringen i stället att fragmentera utredningsarbetet, vilket allvarligt kommer att försvåra den nödvändiga helhetssynen. Med anledning därav vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att återställa helhetsperspektivet i utredningsarbetet på diskrimineringsområdet genom att överföra de nämnda utredningsuppdragen på ?
fr · GQ111240 · 2003-07-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1240 av () till statsrådet om utredningar om diskriminering Regeringen beslutade att tillsätta två särskilda utredare i vissa diskrimineringspolitiska frågor, dels frågan om att stärka lagskyddet mot diskriminering på grund av sexuell läggning och dels frågan om att införa ett förbud mot diskriminering av juridiska personer. Regeringen har också meddelat att den avser att tillsätta ytterligare en särskild utredare, angående strukturell diskriminering på grund av etnisk och religiös tillhörighet. Dessa enmansutredningar tillsätts trots att en parlamentarisk kommitté, , redan är i full gång med en i princip fullständig översyn av den svenska diskrimineringslagstiftningen. Genom att ge frågor av synnerlig principiell och politisk betydelse till enskilda utredare @ exempelvis frågan om juridiska personer ska kunna anses bli utsatta för diskriminering i lagens mening @ har regeringen undandragit dessa utredningsområden en beredning med parlamentarisk insyn. Med anledning därav vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att säkerställa en parlamentarisk insyn i utredningarna av de nämnda diskrimineringsfrågorna genom att överlämna de nya uppdragen till ?
fr · GQ111241 · 2003-07-16 00:00:00 — Fråga 2002/03:1241 av () till statsrådet om utredningar om diskriminering Regeringen beslutade att tillsätta två särskilda utredare i vissa diskrimineringspolitiska frågor, dels frågan om att stärka lagskyddet mot diskriminering på grund av sexuell läggning och dels frågan om att införa ett förbud mot diskriminering av juridiska personer. Regeringen har också meddelat att den avser att tillsätta ytterligare en särskild utredare, för att föreslå åtgärder mot strukturell diskriminering på grund av etnisk och religiös tillhörighet. Dessa enmansutredningar tillsätts trots att en parlamentarisk kommitté, , redan är i full gång med en i princip fullständig översyn av den svenska diskrimineringslagstiftningen. Totalt blir det @ om regeringen inte ändrar sig och överlåter de nya utredningsuppdragen till @ fyra olika utredningar som ska arbeta parallellt. Om resultaten av utredningarna föreläggs i form av separata lagförslag är risken överhängande för att diskrimineringslagstiftningen även i fortsättningen blir haltande och illa samordnad. Med anledning därav vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att åstadkomma en samordning av de olika utredningarnas överväganden, så att kan ta ställning till ett förslag i ett sammanhållet helt?