ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GQ12509 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:509 om prioriteringar har fråga mig om jag avser att verka för att planeringsresurser används på ett sådant sätt att det mer överensstämmer med politiskt fattade beslut. lyfter särskilt upp frågan om den så kallade Förbifart . I den nu gällande nationella väghållningsplanen för 1998@2007 finns medel avsatta för att påbörja en utbyggnad av en förbifart förbi . uppgift är också att föreslå utveckling av vägtransportsystemet. Därför arbetar med en vägutredning för en utbyggnad av väg E4 Förbifart som tar upp i sin fråga. En tillåtlighetsprövning av regeringen enligt krävs sedan för ett fortsatt genomförande av projektet.
frs · GQ12510 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:510 om infrastrukturen i sydöstra har frågat näringsminister om han avser att vidta åtgärder för att säkerställa en bättre infrastruktur när det gäller vägnätet norrut från i den kommande infrastrukturplanen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. överlämnade regeringen propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) till . Regeringen skrev bland annat i propositionen att det är angeläget att landanslutningarna till nationellt viktiga hamnar även fortsättningsvis beaktas i infrastrukturplaneringen. Regeringen gav , och länen i uppdrag att upprätta långsiktiga planer för transportinfrastrukturen för perioden 2004@2015. När det gäller investeringar på det statliga vägnätet är ansvarsfördelningen sådan att svarar för stamvägnätet, medan länen svarar för övriga vägar. De vägar som tar upp i sin fråga tillhör inte stamvägnätet, vilket innebär att har ansvar för planeringen. , och länen ska lämna sina planförslag till regeringen . Fram till dess är det de planeringsansvariga myndigheterna, i det här fallet och , som har ansvaret för att förankra åtgärdsförslagen genom ett remissförfarande. Regeringen kommer efter att granska planerna utifrån hur de föreslagna åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Slutligen ska regeringen fastställa den nationella väghållningsplanen och besluta om definitiva ramar till länsplanerna.
frs · GQ12511 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:511 om nationella har frågat om jag nu kan ge en tidsplan när nationella införs. Jag har tidigare svarat (fråga 2001/02:686 och interpellation 2001/02:290) att införande av nationella identitetskort betyder att vi inför ett nytt resedokument. Detta ger upphov till ett antal komplicerade frågeställningar och avvägningar, som måste bli föremål för noggranna överväganden. Min uppfattning har varit att om vi ska införa nationella identitetskort i så måste vi så långt det är möjligt verka för att alla som stadigvarande bor i landet ska kunna erbjudas sådana kort. Ett förslag togs därför fram om hur detta skulle kunna uppnås. Regeringen gav i uppdrag att utifrån detta förslag ta fram ett underlag inför presentation av förslaget för övriga medlemsländer i EU (Ju2002/2655/PÅ). Styrelsen redovisade sitt uppdrag (Ju2002/3421/PÅ). Det måste vara denna redovisning som hänvisar till i sin fråga. presenterades förslaget för övriga EU-länder för preliminär bedömning. Förslaget om identitetskort för utländska medborgare mottogs inte positivt. Mot den bakgrunden har det fortsatta arbetet inriktats på att införa ett nationellt identitetskort för svenska medborgare. När det gäller de utländska medborgarna har i stället inletts en undersökning av förutsättningarna att inom EU gemensamt införa ett kort för tredjelandsmedborgare. Arbetet med att införa nationella identitetskort för svenska medborgare har kommit så långt att vi har för avsikt att remittera ett förslag. När remissförfarandet är avslutat, kommer jag att kunna redogöra för den fortsatta tidsplanen.
frs · GQ12512 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:512 om flykting på grund av religiös tillhörighet har frågat mig om jag kommer att agera för att ompröva förhållningssätt gentemot de som flyr från på grund av att de tillhör Ayymadia jamaat (Ahmadia). Som bakgrund har uppgett att islamisterna har stärkt sin position i och att det finns skäl att befara att situationen har blivit svårare för dem som tillhör Ahmadia. Det är lätt att känna olust inför de rapporter om som talar om religiöst motiverade våldsgärningar och intolerans. Jag delar den oro som ger uttryck för. kan jag konstatera att det har gjorts uttalanden på högsta nivå i om krafttag mot terroristgrupper och extremistiska organisationer. och gör alltid en individuell prövning av asylskälen och hotbilden i varje enskilt fall. Denna prövning omfattar även frågan om en så kallad inre flykt utgör ett säkert alternativ för den sökande. Myndigheterna ska noggrant bedöma åberopade asylskäl mot bakgrund av den omfattande information och kunskap de har tillgång till om de asylsökandes hemländer. UNHCR:s uppfattning om situationen i dessa länder spelar till exempel en stor roll. Det är känt att det förekommer våld och mord främst riktat mot framstående företrädare för Ahmadia-minoriteten. Enligt vad jag har erfarit tillämpar myndigheterna det så kallade inre flyktalternativet beträffande asylsökande som tillhör Ahmadia-minoriteten, men med stor försiktighet. och har tagit hänsyn till möjligheterna för ahmadior att finna skydd i till exempel staden som är ahmadiornas religiösa huvudcentrum. Utlänningsmyndigheterna har främst bifallit asylansökningar från familjer och personer som har haft en hög nivå på sina aktiviteter för Ahmadia-rörelsen. Jag kan inte ingripa i, eller uttala mig om, myndigheternas handläggning av enskilda ärenden men jag håller mig underrättad om situationen för olika grupper av asylsökande. Det finns flera skäl till att noga följa situationen för Ahmadia i även i fortsättningen. har genom sin fråga bidragit till att uppmärksamma deras situation.
frs · GQ12513 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:513 om arvs- och gåvoskatterna de har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag som innebär att all form av arvs- och gåvobeskattning avskaffas. har det lagts fram två förslag i två olika betänkanden avseende arvs- och gåvoskatten. Det första förslaget lämnades av i betänkandet Våra Skatter? (SOU 2002:47). föreslår att arvs- och gåvoskatten för skatteklass I (bland annat makar och bröstarvingar) ska slopas. Vidare har i ett delbetänkande Egendomsskatter Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt (SOU 2003:3), som lämnades , föreslagit att beskattningen av arv till make och sambo ska tas bort. fortsätter nu med översynen av reglerna i arvs- och gåvoskattelagen i enlighet med vad som anges i direktiven (dir. 2002:87). De nämnda betänkandena är nu ute på remiss. Remisstiden för förslag i fråga om arvsskatten, som enligt kommitténs direktiv skulle behandlas med förtur, löper ut med planerad proposition före sommaruppehåll. När det gäller betänkande löper remisstiden ut . Det innebär att de förslag som har lämnats där kan beredas först därefter. Jag är inte beredd att ge mig in i en diskussion om vilka förslag som regeringen i övrigt kommer att lägga fram.
frs · GQ12514 · 2003-02-26 00:00:00 — Svar på frågorna 2002/03:514 om mervärdesskattereglerna för kassarabatter, 524 om EU-krångel för företag samt 528 om mervärdesskatteregler för kassarabatter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att mervärdesskattereglerna för kassarabatter inte ska leda till krånglig och dyr fakturahantering. har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att underlätta för företag som drabbats av de nya reglerna om kassarabatter. Slutligen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förenkla hanteringen för företagarna när det gäller kassarabatter. Jag lämnar ett gemensamt svar på de ställda frågorna eftersom de rör samma sakförhållanden. gäller nya bestämmelser i mervärdesskattelagen (1994:200) beträffande beskattningsunderlaget vid vissa rabatter och för utfärdande av kreditnotor. Enligt de nya reglerna ska prisnedsättningar på grund av betalning före förfallodagen, så kallade kassarabatter, medföra en minskning av beskattningsunderlaget och därmed också av den redovisade mervärdesskatten. Enligt de äldre bestämmelserna i lagen fick beskattningsunderlaget inte minskas med lämnade kassarabatter. Denna reglering stod inte i överensstämmelse med . Det sjätte mervärdesskattedirektivet (77/388/EEG) föreskriver nämligen att prisnedsättningar i form av kassarabatt inte får ingå i beskattningsunderlaget. Beskattningen ska således knytas till den faktiska ersättningen. Som en följd av ändringen av reglerna om beskattningsunderlaget vid kassarabatter har det bedömts nödvändigt att i mervärdesskattelagen uppställa krav på att en skattskyldig som lämnar kassarabatt ska utfärda en kreditnota eller jämförlig handling. Av kreditnotan ska framgå bland annat ersättningen och skatten enligt tidigare utfärdad faktura samt nedsättningen av ersättningen och minskningen av skatten. Kreditnotan utgör underlag för kontroll av redovisningen av mervärdesskatten. Som exempel kan nämnas att om en skattskyldig säljare lämnar kassarabatt till en skattskyldig köpare måste den minskning av den utgående skatten som säljaren ska redovisa med anledning av kassarabatten leda till en motsvarande minskning av den ingående skatt som köparen ska redovisa och får göra avdrag för. Utöver kontrollskäl torde det även finnas affärsmässiga skäl för sådan dokumentation som utfärdande av kreditnotor innebär. Sammanfattningsvis konstaterar jag att de nya, ovan beskrivna reglerna, står i överensstämmelse med EG-rätten och är sakligt motiverade. Det bör ankomma på de tillämpande myndigheterna att bedöma om det inom ramen för den befintliga lagstiftningen är möjligt att åstadkomma förenklingar av hanteringen av kreditnotor. Med hänsyn till det sagda avser jag inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av de ställda frågorna.
frs · GQ12515 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:515 om Saabvarsel har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ska klara omställningen efter lagda varsel utan att insatser mot ungdomsarbetslösheten blir lidande. För att mildra de negativa effekterna av varsel är det nödvändigt att alla berörda parter bidrar med insatser. När varslen på blev kända bildades en samrådsgrupp för att koordinera insatserna. I gruppen ingår bland annat kommunstyrelsens ordförande, representanter från , , fackföreningarna, och i . träffade jag och statsråden och representanter från med anledning av varslen på . På mötet diskuterades bland annat vilka arbetsmarknadspolitiska insatser som skulle vidtas för att hjälpa de personer som drabbas av varslen. har efter ett uppdrag från regeringen etablerat en operativ grupp inom för att säkerställa nödvändiga resurser och kompetens för arbetsmarknadspolitiska insatser på orter som drabbas av större varsel om uppsägning. har ansvar för att se till att de resurser som finns styrs till områden där de bäst behövs. Resurserna ska fördelas utifrån regionala förutsättningar samt vid behov omfördelas under pågående budgetår. Medelsfördelningen ska göras i enlighet med de mål och prioriteringar som regeringen satt upp för arbetsmarknadspolitiken. Jag har informerats om att Arbetsförmedlingen i har fått ett tillskott på från länsarbetsnämnden för för att klara varslen inom bilindustrin. Resurserna avsattes innan medlen fördelades så det har inte gjorts någon omfördelning av resurser under pågående budgetår. Resurserna kommer att användas till personalförstärkningar samt till arbetsmarknadspolitiska åtgärder, i första hand arbetsmarknadsutbildning med inriktning på bristyrken i regionen. På i och i är uppfattningen att de medel som avsatts och de insatser som planerats in kommer att vara tillräckliga för att arbetsförmedlingen ska kunna hjälpa dem som drabbas av varsel inom bilindustrin utan att andra grupper påverkas och jag har inte anledning att tro något annat. Jag avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GQ12516 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:516 om stödet till handikapporganisationer de har frågat socialminister om han avser att omgående följa upp hur de nya reglerna för stöd till handikapporganisationer påverkar deras möjligheter att bedriva verksamhet för sina medlemmar. Då handikappfrågorna efter regeringsombildningen ligger inom mitt ansvarsområde besvarar jag frågan. Bakgrunden till frågan är att () får och kommer att få minskat bidrag på grund av det nya regelsystemet för stöd till handikapporganisationer som trädde i kraft . är principerna för fördelningen av statsbidraget fastställda i en förordning. Den är ett resultat av en utredning som tillsattes . Bakgrunden var att allt fler handikapporganisationer hade kommit att bildas . Det gällande systemet gynnade organisationer som kommit tidigt in i systemet och nya organisationer hade svårt att komma in. Ambitionen var att skapa ett bidragssystem i vilket resurserna fördelas på ett så rättvist, enkelt och tydligt sätt som möjligt. I samband med att den nya förordningen trädde i kraft gav regeringen i uppdrag att redovisa effekterna av det nya statsbidragssystemet. Enligt uppföljning framkommer att en övervägande del av handikapporganisationerna anser att det nya systemet är bättre och mer rättvist än det gamla. Kritik riktas dock mot det nya systemet då ett fåtal gamla organisationer får och kommer att få kraftigt minskade bidrag. Regeringen anser att dessa negativa effekter bör begränsas och avser att återkomma på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen . har i regleringsbrevet fått i uppdrag att följa tillämpningen av de nya reglerna för statsbidraget, och lämna eventuella förslag till åtgärder. Uppdraget ska redovisas . ser jag inga skäl till att förändra nuvarande regelverk.
frs · GQ12517 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:517 om stöd för kvalitetsutveckling har frågat mig om jag avser att verka för att kvalitetsarbetet inom offentlig sektor får tillräckligt med stöd och uppmärksamhet från staten samt om jag är beredd att vidta ytterligare åtgärder för att uppmärksamma vikten av ett kvalitetsarbete inom offentlig sektor. Jag kan givetvis endast svara för det arbete som bedrivs inom mitt verksamhetsområde. Regeringen är medveten om vikten av en god kvalitetsutveckling inom hälso- och sjukvården. En mängd åtgärder har därför vidtagits för att stödja landstingen och kommunerna i deras arbete med kvalitetsutveckling. Arbete sker bland annat inom ramen för det avtal om utvecklingsinsatser som regeringen, och slöt . Ca avsätts till detta arbete under åren 2002@2004. Som ett led i arbetet med att utveckla uppföljningen av kommuner och landsting startades också ett projekt inom med uppgift att ta fram ett förslag till en databas. Denna ska innehålla uppgifter som beskriver vad kommunerna gör, hur mycket det kostar samt vilka effekter verksamheten ger. Projektet avslutades och redovisades i rapporten och riktigt, utvalt och viktigt (Ds 2000:48). Arbetet bedrevs sedan vidare av fortsatt utveckling av en databas m.m. och har resulterat i att en prototyp till databas finns tillgänglig på Internet. Regeringen gav dessutom i uppdrag att utreda möjligheten att utveckla övergripande indikatorer som beskriver kvalitet inom hälso- och sjukvården. De förslag som lämnat ligger nu till grund för den fortsatta utvecklingen av kvalitetsindikatorer i hälso- och sjukvården. Vidare kan nämnas de resurser som går till arbetet med att utveckla . Dessa register är ett viktigt stöd för lokal kvalitetsutveckling och uppföljning av sjukvårdens nytta för patienterna. Inom ramen för den så kallade Dagmaröverenskommelsen för avsätter regeringen till denna verksamhet. Regeringen stöder således redan på ett kraftfullt sätt kvalitetsarbetet inom hälso- och sjukvården samt avser att även stödja landstingens och kommunernas arbete med kvalitetssäkring av hälso- och sjukvården.
frs · GQ12518 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:518 om rehabilitering genom företagshälsovård har med hänvisning till lokala samverkansprojekt om rehabilitering genom företagshälsovård frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att ekonomiskt stödja denna typ av projekt i företagshälsovården. Företagshälsovårdens ställning och uppgifter har diskuterats inom ramen för de trepartssamtal som förts mellan regeringen och arbetsmarknadens parter om åtgärder för ökad hälsa i arbetslivet. har anslagit sammanlagt 25 miljoner för metodutveckling och utbildning som avser företagshälsovården. Regeringen har vidare fördelat sammanlagt 70 miljoner till försöksverksamhet för att minska ohälsan inom offentlig sektor. Viss del av försöksverksamheten avser samverkan med företagshälsovården. Några ytterligare medel för att stödja projekt av denna typ finns inte. De statliga medel som finns tillgängliga för stöd av forsknings- och utvecklingsprojekt inom arbetslivsområdet kan sökas hos myndigheterna Verket för innovationssystem () samt för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). ger i huvudsak stöd till utvecklingsprojekt och FAS till forskningsprojekt. Jag hoppas att sådan samverkan kring rehabilitering och förebyggande av ohälsa som beskriver ska bli vanlig . är samverkan möjlig. Det är viktigt att tillgodogöra sig erfarenheterna av den så kallade Värmlandsmodellen som bygger på avtal och samverkan mellan sjukvård, företagshälsovård och försäkringskassa. En annan metod som praktiserats på en del håll är så kallade arbetsgivarringar där arbetsgivare kan stödja varandra bland annat då det gäller rehabilitering. Som information kan nämnas att i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen ska en utredning se på några frågor som bedömts som strategiska för den vidare utvecklingen.
frs · GQ12519 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:519 om individuellt kompetenssparande har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att ett system med individuellt kompetenssparande införs , i enlighet med beslut. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Den riktlinjeproposition som tog ställning till innehöll ett betydande antal öppna frågor. En interdepartemental arbetsgrupp inom har fortsatt arbetet med att precisera dessa öppna frågor. Jag ska här kort beröra de mest centrala av dessa. En första fråga gäller hur systemet ska organiseras. Redan före riksdagsbeslutet om propositionen gav regeringen i uppdrag att utreda hur systemets olika myndighetsfunktioner @ kontoförvaltning, beslut om kompetenspremie, godkännande av utbildningsanordnare och uppgifter om information och utvärdering @ lämpligen skulle utformas och lämna förslag till detta. En rapport överlämnades till regeringen där bland annat sex olika möjliga modeller presenterades utan något förord. Statskontorets bedömning var att ikraftträdandet måste skjutas upp , till åtminstone . Arbetet med organisationsfrågorna har fortsatt med att värdera de av Statskontoret skisserade modellerna, lämpligheten av att välja den ena eller den andra befintliga myndigheten, önskvärdheten av en ny myndighet, hur samordning mellan myndigheter ska ske och hur olika beslut ska fattas bland annat med hänsyn till ärendemängd och rättssäkerhet. Såvitt gäller skattereglerna för systemet remitterades en promemoria med huvudelen av de regler som krävs. Efter remisstidens utgång har arbetet fortsatt bland annat med att hantera de frågor som uppkommer när sparare tillfälligt eller permanent flyttar från . Ytterligare en öppen fråga i riktlinjepropositionen gällde utformningen av den kompetenspremie i form av en skattereduktion som ska ges när kompetensutveckling sker. I riktlinjepropositionen preciserades ej för vilket slag av kompetensutveckling premie skulle ges. Arbetet med att avgränsa de premieberättigade utbildningarna @ bland annat mot bakgrund av önskemålet att undvika missbruk av systemet @ och att bedöma vilka individer som ska kunna erhålla kompetenspremie har fortsatt med uppmärksamhet på de offentligfinansiella konsekvenserna av olika modeller och på de utbildningspolitiska aspekterna. Vägledande för arbetet har också varit önskvärdheten av att undvika komplikationer både för individer och den eller de myndigheter som ska administrera systemet. En sista öppen fråga gäller formerna för arbetsgivarnas medverkan i systemet, där ett antal centrala aspekter för fortsatt analys beskrevs redan i riktlinjepropositionen; effekter på sambandet mellan avgifter och förmåner i socialförsäkringssystemet, olika lösningars förenlighet med EG-rätten, hur riskerna för dubbelbeskattning ska undvikas och hur systemet ska utformas så att reglerna inte medger en allmän reduktion av lönekostnaderna utan koppling till kompetensutveckling. Flertalet av dessa aspekter har visat sig aktualisera betydande problem som för sin lösning torde kräva förhållandevis komplexa regler. Beredningen av bland annat ovan beskrivna frågor är ännu ej avslutad.
frs · GQ12520 · 2003-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:520 om samspelet mellan studier och a-kassa har mot bakgrund av propositionen Den öppna högskolan frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att möjliggöra studier för alla grupper i samhället. har regeringen tillkallat en särskild utredare som ska göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer, inklusive studieuppehåll (dir. 2002:120 och 2003:13). Utredaren ska, mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidraget samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. Grundstrukturen i de befintliga förmånssystemen ska ligga fast. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . påpekar att utredaren endast har fått direktiv att kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och arbetslöshetsförsäkringen och inte att föreslå några åtgärder. Med anledning av detta vill jag poängtera att det är nödvändigt att först genomföra en kartläggning av samspelet för att sedan kunna göra en korrekt bedömning av vilka eventuella åtgärder som ska göras i respektive system. Eventuella ändringar i studiestödssystemet och arbetslöshetsförsäkringen kan få långtgående konsekvenser både för den enskilde och för staten och besluten måste därför vara väl underbyggda. Mot bakgrund av ovanstående avser jag inte att vidta några särskilda åtgärder med anledning av fråga.
frs · GQ12521 · 2003-02-18 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:521 om privatimport av fordon från har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att privat import av fordon från även i fortsättningen ska vara möjlig. Frågan ställs mot bakgrund av ett förslag från som innebär att nuvarande undantag för import av fordon för eget bruk och flyttsak samt fordon som förvärvats genom arv eller testamente skulle upphöra . Först vill jag framhålla att jag naturligtvis delar syn på fordonshobbyns betydelse för det svenska samhället och beklagar den oro som förslaget gett upphov till hos den bilintresserade allmänheten. Jag vet att till följd av remissvaren och den starka reaktion som förslaget väckt har för avsikt att omarbeta det. Remisstiden har därför förlängts för att ge fordonshobbyorganisationerna m.fl. möjlighet att lämna sina synpunkter. Avsikten är att utforma förslaget till importregler så att hobby-, flyttsaks- och arvegodsfordon inte hindras tillträde till den svenska marknaden. Jag kommer att noga följa utvecklingen i ärendet men har inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.