frs · GQ121362 · 2003-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:1362 om medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster har frågat statsrådet om hon är beredd att ta initiativ till åtgärder som leder till att socialförsäkringsadministrationen (och försäkringskassorna) bättre använder tilldelade medel avsedda för ett effektivare rehabiliteringsarbete. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För att minska ohälsan i arbetslivet har regeringen satt upp som nationellt mål att sjukfrånvaron ska halveras . Förutsättningarna för att kunna uppnå detta mål är en väl fungerande socialförsäkringsadministration. Det är viktigt för att samhällets resurser ska kunna användas så effektivt som möjligt i kampen mot ohälsan. har försäkringskassorna inte använt samtliga av de medel som anslagits för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Exempelvis återstod ca av de medel som disponerades . Förklaringarna till att dessa medel inte har förbrukats är flera. En av de viktigaste förklaringarna är den stora arbetsbelastningen inom ohälsoområdet hos försäkringskassorna. Detta har medfört att utbetalning av sjukpenning har prioriterats framför utredning och samordning. För att förstärka socialförsäkringsadministrationen har regeringen tillfört extra resurser för arbetet mot ohälsan om 441 respektive 458miljoner kronor för åren 2003 respektive 2004. Det har bland annat resulterat i att ytterligare ca 300 rehabiliteringshandläggare anställts . disponeras för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster med mera. har fördelat 853miljoner kronor på de 21 allmänna försäkringskassorna. Aktuell prognos är att medlen i sin helhet kommer att förbrukas . Dessutom får försäkringskassorna använda högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning för samverkan inom rehabiliteringsområdet. Detta motsvarar ca 1,9miljarder kronor. Dessa medel får utgöra och länsarbetsnämndernas samlade andel för finansiering av samverkansinsatser. Prognosen är att kommer att användas för sådana samverkansinsatser. De satsningar som regeringen har gjort på rehabiliteringsområdet kan mycket väl vara en förklaring till att vissa försäkringskassor förbrukat merparten av sina medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Det bör dock påpekas att RFV har möjlighet att omfördela medel mellan försäkringskassorna om det visar sig att en försäkringskassa inte kommer att förbruka samtliga medel och det finns behov av ytterligare medel på en annan försäkringskassa. En sådan bedömning görs av RFV efter kontakt med försäkringskassorna. menar att det måste finnas brister i ledning och styrning av verksamheten om tilldelade medel avsedda är förbrukade . I detta sammanhang vill jag påpeka att regeringen har initierat en översyn av socialförsäkringsadministrationen, den så kallade (dir. 2002:166). Översynen ska bland annat skapa förutsättningar för att samhällets resurser används på det sätt som är bäst för den försäkrade och som är bäst för att bryta ohälsoutvecklingen och nå regeringens mål om att sjukfrånvaron ska halveras till 2008. De frågor som den särskilde utredaren ska överväga rör bland annat ledning och styrning av socialförsäkringsadministrationen. Uppdraget ska slutredovisas . I sitt delbetänkande som lämnades föreslår den särskilde utredaren att RFV och försäkringskassorna inordnas i en ny sammanhållen statlig myndighet i syfte att förbättra ledning och styrning av socialförsäkringsadministrationen. Förslaget bereds nu i .