ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GR11234 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:234 av () till statsrådet om löneökningar () bedömning är att en samhällsekonomiskt lämplig arbetskostnadsökning bör uppgå till ca 3,under åren 2004@2006. Mest troligt anser KI dock att det är att arbetskostnaderna ökar med i genomsnitt 3,under åren 2004@2006. Det skulle innebära en årlig ökning av timlönerna med 3,. Denna fördelas mellan avtalsenliga löneökningar på 2,och resterande löneglidning på 1,. De statliga cheferna har fått betydligt högre löneökningar än vad anser lämpligt för hela arbetsmarknaden. I genomsnitt fick de statliga cheferna löneökningar . Flera chefer har fått löneökningar @ till exempel cheferna för respektive @ löneökningar som med rätta anses oseriösa mot bakgrund av den svåra avtalsrörelse som ligger framför oss. Med lönekrav på är risken stor att kommer att ana ökad inflationsrisk och höja räntan. Räntehöjningar drabbar dem med låga inkomster hårt, med avmattning och ökad arbetslöshet som yttersta följd. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att motverka att löneökningarna för statliga chefer ska bidra till kompensationskrav på övriga arbetsmarknaden som är samhällsekonomiskt olämpligt?
fr · GR11235 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:235 av () till miljöminister om säkerheten på våra kärnkraftverk Kraftbolagens strävan att hålla kostnaderna nere är den största säkerhetsrisken på våra kärnkraftverk. På kan kompetensbrist hos personal också bli en säkerhetsrisk, något som regeringens egen utredare på området framhåller. Vidare konstaterar utredningen att det kommer att krävas en ökad vaksamhet från myndigheternas sida . Säkerheten på våra kärnkraftverk är extremt viktig. En kärnkraftsolycka är oacceptabel och måste vara det för både stat och kärnkraftsindustri. Om ekonomisk tillåts gå före säkerheten är det en katastrof och det är kärnkraftsindustrins odiskutabla ansvar att se till att detta inte sker. Staten måste se till att industrin inte tillåts smita undan detta ansvar. Därför blir min fråga till miljöministern: Vad avser ministern att göra för att se till att kärnkraftsindustrin garanterar säkerheten på våra kärnkraftverk?
fr · GR11236 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:236 av () till statsrådet om asylsökande från har tagit emot asylsökande flyktingar från , bland annat en familj som kom till . har de inte fått något beslut från om de får stanna i . Den malande ovissheten och rädslan för övergrepp, som var så verklig i hemlandet, har brutit ner föräldrarna här i så att de vårdats på psykiatrisk klinik. Pappan i familjen arbetade som energiexpert till den förra regeringen i och är därför utpekad som terrorist. Detta är bara ett exempel från öst, det finns många fler som väntar på beslut. lämnades några ärenden med asylsökande från till regeringen, efter att myndigheterna konstaterat att det inte går att utvisa människor till . Regelverket är så oklart att inte kan fatta beslut i ärenden som rör och dess grannar. Jag vill fråga migrationsministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att förenkla regelverket och påskynda handläggningen för asylsökande från och de tidigare delstaterna i .
fr · GR11237 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:237 av () till statsrådet om rätt till skydd vid flykt från väpnad konflikt eller miljökatastrof Från gäller nya regler i utlänningslagen om skydd för människor på flykt. Då infördes bland annat en bestämmelse om rätt till skydd för den som på grund av yttre eller inre väpnad konflikt eller miljökatastrof inte kan återvända till sitt hemland. som regeln varit gällande har den endast tillämpats i några få fall. har meddelat två bifallsbeslut med stöd av bestämmelsen. Man ställer sig frågan om inga väpnade konflikter eller miljökatastrofer inträffat i världen eller om det förhåller sig på det sättet att offren i vart fall inte flytt till . Dessvärre synes sanningen vara den att våra immigrationsmyndigheter beslutat sig för att ej tillämpa de nya skyddsreglerna. Ett exempel är konflikten i /, som av FN:s Höge kommissarie för mänskliga rättigheter förklarats utgöra en internationell väpnad konflikt på vilken 4:e är tillämplig, anses ej vara en väpnad konflikt. Ingen som flytt från den väpnade konflikten har fått skydd i . Ett annat exempel är jordbävningarna i . Inte någon av dem som flytt på grund av de förödande jordbävningarna har bedömts kunna få skydd enligt bestämmelsen om flykt undan miljökatastrof. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att det ska bli praktiskt möjligt att beviljas skydd för dem som flyr från väpnad konflikt eller miljökatastrof?
fr · GR11238 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:238 av () till jordbruksminister om rennäringen Rennäringen i bland annat är i kris på grund av en sviktande renköttsmarknad. Förutom avsättningsproblem så sker ett prisfall. Till detta ska läggas den i budgetpropositionen aviserade sänkningen av prisstödet för renkött. Rennäringen är ibland omdiskuterad men den utgör en väsentlig del av de naturliga förutsättningar för ett utvecklat, hållbart näringsliv i . Ska rennäringen ha en möjlighet att utvecklas i samverkan med andra näringar behövs nu någon form av insatser. Jag vill därför fråga jordbruksministern : Vad avser ministern att vidta för åtgärder med anledning av situationen på renköttsmarknaden i syfte att stärka rennäringen?
fr · GR11239 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:239 av () till statsrådet om antisemitism Respekten för människans lika och unika värde samt rätten och tryggheten att utöva sin religion är hotad i dagens . De säkerhetsansvariga i de judiska församlingarna vittnar om en markant ökning av trakasserier av judar. Många av de svenska judarna har hemliga telefonnummer av säkerhetsskäl. rapporterade säpo om 131 antisemitiska brott. Antisemitismen breder ut sig i våra storstäders förorter. Lärare vittnar om hat och fientlighet mot judarna bland skolelever med islamisk eller arabisk bakgrund. På Internet finns ett antal svenskspråkiga hemsidor som sprider grov antisemitisk propaganda. Diskussionen om antisemitism bland elever med islamisk eller arabisk bakgrund får dock inte leda till felaktiga generaliseringar om araber och muslimer eller om islam som religion. Islamfobi ska också bekämpas. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stävja den ökande antisemitismen i dagens ?
fr · GR11240 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:240 av () till statsrådet om maxtaxa i barnomsorgen Regeringen och vänstermajoritet har beslutat att höja maxtaxans tak från . Avgiftshöjningen innebär att barnfamiljerna i kommer att avkrävas 175000kr mer i barnomsorgsavgifter. mister en halv miljon i statsbidrag för maxtaxan. Sammantaget innebär regeringens påtvingade avgiftshöjning att barn- och utbildningsnämnden i går 325000kr back. Enligt nämnden kommer det nya avgiftstaket inte att påverka många familjer i . Endast ca 60 hushåll får en dyrare barnomsorg efter en höjning av maxtaxans tak, men eftersom kommunen förlorar på avgiftshöjningen kommer de minskade resurserna ändå att påverka alla barnfamiljer. För är denna typ av Rosenbadstyrning mycket olycklig. Trots högre avgifter minskar resurserna till barnomsorgen och därmed utrymmet för en god barnomsorg. Detta i ett läge när ekonomin i , liksom de flesta kommuner, är ansträngd. En starkt bidragande orsak till kommunernas ekonomiska problem är den ökande centralstyrningen från . Kommunerna behöver därför inte mer av detaljreglering utan i stället mer frihet för att själva kunna prioritera och ta ansvar för sin ekonomi. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att undvika att centralstyrningen av avgiftssättningen inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg inte innebär minskade resurser för dem som bedriver barnomsorgen?
fr · GR11241 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:241 av () till statsrådet om barngruppernas storlek Trots vallöften från Socialdemokraterna om mindre barngrupper och ökad personaltäthet inom förskola och skolbarnomsorg tycks ingenting hända. I lägesbedömning uttrycks en uppenbar oro över situationen inte minst på landets fritidshem. Dels en oro för stora skillnader mellan olika delar av landet dels för de på vissa håll extremt stora gruppstorlekarna. bedömer läget som allvarligt. Antalet barn i en grupp varierar mellan tio och hundra. Utöver detta har personaltätheten halverats . Personaltätheten ligger inom skolbarnomsorgen på 18,4 barn per årsarbetare. Vad det gäller förskolan har gruppstorlekarna enligt rapporten stabiliserats på en hög nivå. hänvisar till att maxtaxan har drivit på utvecklingen mot större barngrupper. Med i handen anser att det är bråttom för regeringen att handla och infria sina vallöften. En ansvarsfull regering med barnens intressen i centrum kan inte sitta och titta på utan måste våga agera. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga biträdande utbildningsminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att snabbt få ner gruppstorlekarna och öka personaltätheten inom förskola och skolbarnomsorg?
fr · GR11242 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:242 av (m) till försvarsminister om kompensationsåtaganden vid större civil-militära materielaffärer Handel och ömsesidigt utbyte av avancerad vetenskap och forskning är nödvändigt för att utveckla och befästa vår konkurrensförmåga, inte minst inom den spetsteknologiska sektorn. Motköp har därför blivit vanligare vid större såväl civila som militära materielaffärer, det vill säga säljaren eller säljarlandet åtar sig att köpa vissa andra varor eller tjänster av köparen eller köparlandet till ett värde som ungefär svarar mot ursprungsaffärens omfattning. En del materiel som är klassad för försvarsändamål kan komma till användning för civilt bruk. Också viss materiel som är avsedd för civil användning i fredstid kan under vissa omständigheter komma till militär användning inom totalförsvarets ram. Svenska staten befinner sig i ett upphandlingsskede, dels av ett gemensamt radiokommunikationssystem (), dels av ett nytt flygplanssystem för . Båda dessa system medger såväl civil som militär användning. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att kompensationsåtaganden, alternativt så kallad kvittning, i görligaste mån även tillämpas i dessa tilltänkta flermiljardaffärer?
fr · GR11243 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:243 av () till justitieminister om försäljning av droger på Internet Enligt TV4:s text-TV säljs droger, som är släkt med amfetamin, ecstasy eller LSD, lagligt via svenska "nätsidor". Tydligen kan en mycket liten kemisk förändring göra att droger inte platsar på listan över de preparat som narkotikaklassats. Giftinformationscentralen får ofta samtal om personer som drabbats av mycket allvarliga förgiftningar då de fått i sig av dessa syntetiska medel. Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att dessa droger inte ska kunna fortsätta att säljas via Internet?
fr · GR11244 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:244 av () till näringsminister om ansvarsförhållandena inom Systembolaget En omfattande muthärva håller på att utredas inom det statligt ägda Systembolaget. Enligt tidningsuppgifter är denna av stor omfattning. Jag finner det anmärkningsvärt att vd för tydligen inte haft kännedom eller kunskap om detta. Emellertid kan inte vd undgå ansvar för det inträffade enligt min mening. Avser näringsministern med anledning av ovanstående vidta åtgärder för att belysa ansvarsförhållandena inom Systembolaget?
fr · GR11245 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:245 av () till näringsminister om Systembolagets försäljningsmonopol I finns ett flertal olika vin- och spritimportörer, som har tillstånd att importera lagliga produkter som öl, vin och sprit. Däremot finns det bara en försäljningskanal för dessa via Systembolaget, som har försäljningsmonopol på dessa produkter. Det sortiment som finns i butikerna bestäms av hur mycket en vara sålts tidigare, varför nya produkter enbart återfinns i ett beställningssortiment. Detta innebär att nya importerade produkter får svårt att göra sig gällande om inte Systembolaget tar hem dessa i sina butiker. Jag menar att den nu uppseglande muthärvan, som enligt tidningsuppgifter förefaller vara en av de största i , har sin orsak i Systembolagets försäljningsmonopol. Importörer har tydligen ansett det nödvändigt att behöva muta sig in i Systembolagets varusortiment, för att kunna konkurrera med redan etablerade varor i butikerna. Enligt min uppfattning är denna muthärva därför en konsekvens av det försäljningsmonopol som vi har i . En olaglig handling kan aldrig försvaras, men inte heller ett försäljningsmonopol som kan uppmuntra till detta. Ett sätt att undvika mutor inom vin- och spritförsäljningen är därför att öppna för konkurrens i försäljningsledet till konsumenterna. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att ta initiativ till att avveckla Systembolagets försäljningsmonopol mot bakgrund av analyserna om mutor?
fr · GR11246 · 2003-11-11 00:00:00 — Fråga 2003/04:246 av () till näringsminister om Barsebäckverkens säkerhet Kärnkraften ska avvecklas och avvecklingen börjar med att båda reaktorer ska stängas. En av dessa reaktorer var redan stängd när den kvarvarande reaktor stoppades för årlig översyn . upptäcktes en sprickbildning som gett läckage i kondensbassängen och som hindrat en omstart av reaktorn. Läckan kan ha funnits , utan att den har uppmärksammats. Kärnkraftverkens säkerhet är a och o för att inte en kärnkraftsolycka, vars konsekvenser för människor kan bli förödande, ska kunna ske. Ändå antyds att kan komma att söka dispens för omstart eftersom läckaget är under tillåten nivå. Tilltron till att svenska kärnkraftreaktorers säkerhetsnivå sköts är mycket avgörande för vilket tempo och tidsperspektiv som kommer att åläggas kärnkraftens avveckling. En ansökan om dispens från att åtgärda störningar i reaktorn motverkar detta och skapar inte tilltro till kärnkraftsindustrin. Min fråga till näringsministern blir därför: Vilka åtgärder tänker näringsministern vidta för att kärnkraftsindustrin inte ger avkall på säkerheten i den tillfälligt avstängda ?
fr · GR11247 · 2003-11-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:247 av () till statsminister om EU:s kemikaliepolitik Det finns olika uppfattningar om vilka ministrar som ska representera sina länder i då den föreslagna kemikaliestrategin ska behandlas. Ordförandelandet avser att sätta upp frågan till behandling av ministerrådet då konkurrenskraft och industrifrågor behandlas. Varje medlemsland avgör dock självt vilken minister som ska delta. Möjlighet finns alltså att miljöministrar kan behandla kemikaliefrågorna. Min fråga till statsministern är därför: Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att miljöperspektivet ska ligga till grund för behandlingen av kemikaliefrågorna i ?
fr · GR11248 · 2003-11-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:248 av () till statsrådet om synen på kvinnors sexualitet har man diskuterat en dom av , där fyra unga män frikändes från misstankarna om grovt sexuellt övergrepp mot en kvinna i . Av skriverierna om målet kan man förstå att rätten bland annat har tagit hänsyn till kvinnans livserfarenhet, alltså hennes sexuella bakgrund. Vad de fyra friade männen hade för sexuella erfarenheter framkommer däremot inte, och det hade tydligen inte heller diskuterats i rätten. Detta mål visar att kvinnor och män behandlas olika av vårt rättsväsende. Där finns det tydligen fortfarande stor förståelse för att ett nej från en kvinna inte behöver accepteras om hon har tidigare sexuella erfarenheter, inte ens om hon polisanmält de misstänkta för sexuella trakasserier. Uppenbarligen krävs det omfattande opinionsbildning för att ändra synen på kvinnors sexualitet, inte bara inom rättsväsendet, utan i hela vårt samhälle. Jag vill fråga jämställdhetsministern vilka åtgärder hon avser att vidta för att ett nej från en kvinna ska betraktas som ett nej.
fr · GR11249 · 2003-11-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:249 av () till utrikesminister om situationen för HBT-personer i Det innebär att får en bra möjlighet att aktualisera frågor om HBT-personers mänskliga rättigheter i . Även om homosexuella förbindelser mellan vuxna inte är förbjudna tillämpar landet en högre åldersgräns jämfört med heterosexuella förbindelser. Socialt är dock situationen mycket svår för landets HBT-personer och diskriminering är vanligt förekommande. Ett uttryck för denna negativa inställning framgår av den opinionsundersökning från EOS Gallup Europé som visar att stödet för homoäktenskap i nuvarande EU uppgår till medan motsvarande siffra för endast är . väckte det stor uppmärksamhet när stoppade ett kryssningsfartyg med 700 HBT-personer ombord. Den turkiske inrikesministern motiverade sitt beslut med att turisterna "utgjorde en fara för de moraliska värderingarna i samhället". Mot den här bakgrunden vill jag fråga: Avser utrikesministern att ta upp situationen för HBT-personer i vid den turkiske utrikesministerns besök i ?
fr · GR11250 · 2003-11-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:250 av () till utbildningsminister om finansiering av verksamheten vid lokala lärcenter Den distansutbildning som lokala lärcenter bedriver spelar en stor roll för att öka tillgängligheten till den högre utbildningen. Lärcenter arbetar med att inventera och analysera utbildningsbehov och fungerar som mäklare genom att kommunicera individers, arbetsmarknadens och näringslivets önskemål till olika utbildningsanordnare. Lärcenter samspelar med olika aktörer för att driva på den sociala, kulturella och ekonomiska utvecklingen. Genom strategiskt samarbete i olika nätverk spelar lärcenter en viktig roll för lokal och regional utveckling. Genom lärcenter kan alltså den genomsnittliga utbildningsnivån höjas i ett län. Detta leder till att både företagarna och den offentliga sektorns arbetsgivare inom till exempel vård och omsorg i länet får ett större utbud av utbildade arbetssökande. Därmed underlättas rekryteringen till de lediga jobb som finns. Att etablera en god distansundervisning med egen metodik är dock en krävande uppgift. Det behövs hög kvalitet på den teknik man använder, goda läromedel, snabba lärarreaktioner, veckoslutsmöten och goda resmöjligheter. Det stora problemet för många av landets lärcenter är därför att få de kommunala medlen att räcka till för att finansiera verksamheten. Avser ministern att vidta några åtgärder för att styra över statliga utbildningspengar till den högskoleverksamhet som bedrivs vid lokala lärcenter?
fr · GR11251 · 2003-11-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:251 av () till justitieminister om narkotikabrottslighetens prioritet inom polisorganisationen har () överlämnat en utvärdering av polisens insatser mot narkotika till regeringen. Rapporten är bitvis skrämmande läsning: Narkotikamissbruket ökar. Andelen mönstrande som prövat narkotika har ökat från till . Antalet tunga narkomaner har ökat och uppgår nu till 28000. Detta har i sin tur resulterat i en ökad narkotikadödlighet. Av rapporten framgår ett samband mellan narkotikabeslag och missbrukets utveckling. I de län där beslagen ökat har missbruket inte ökat i samma takt som i andra delar av landet. Man vet också att tillgången till narkotika har stor betydelse för framför allt ungdomars drogvanor. Av budgetpropositionen framgår att inte hela polisorganisationen har prioriterat narkotikabrottsligheten. Under polisavsnittet kan man läsa: "De flesta myndigheterna prioriterar narkotikaområdet och strategier mot narkotikabrottslighet har utarbetats. Ungdomar ägnas särskild uppmärksamhet och flera myndigheter uppger att insatser mot narkotikabrottsligheten är bland de fem viktigaste." Det är djupt oroande att bara "de flesta" och "flera" myndigheter och inte alla prioriterat narkotikabrottsligheten högt. Vad avser justitieministern att göra för att narkotikabrottsligheten ska prioriteras i hela polisorganisationen?
fr · GR11252 · 2003-11-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:252 av () till justitieminister om datoranläggning inom till tog 1987, i enlighet med proposition 1987/88:86, beslut om att delar av databehandling skulle utlokaliseras till . I regeringsbeslutet fastslås också att en egen datoranläggning ska finnas i . Den verksamhet som lokaliserades till har fungerat mycket effektivt, lokalkostnaderna är lägre och personalomsättningen är inte lika hög som i exempelvis storstadsområden. Regionalpolitiska konsekvenser är en av de parametrar som statliga myndigheter ska beakta när de genomför förändringar, särskilt viktigt torde detta vara i de fall då har fattat ett, såsom i detta fall, mycket tydligt beslut. Det verkar dock som om inte avser att följa riksdagsbeslutet utan i stället avser att flytta datoranläggningen till eller . Detta utan att ta någon som helst hänsyn till regionalpolitiska konsekvenser. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga justitieminister vilka åtgärder han avser att vidta för att beslut ska följas.
fr · GR11253 · 2003-11-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:253 av () till statsrådet om företagens kemikaliehantering Farliga ämnen var temat för den europeiska arbetsmiljöveckan som genomfördes vecka 43 . hade bestämt sig för att undersöka två typer av branscher: dels bygg- och möbelindustrin som är en stor användare av farliga kemikalier, dels screentryckerier och företag som sysslar med organisk ytbehandling. 1800 arbetsplatser kontaktades och ville ha reda på hur man bedömde riskerna med de kemikalier man använde, vilka åtgärder riskbedömningen ledde till samt hur man dokumenterar vad man kommit fram till. Resultatet var mycket nedslående. Av de 1800 företagen uppfyllde hela 1250 inte de krav som kunde ställas på dem. De slarvade på samtliga tre punkter och de saknade även aktuella förteckningar över farliga ämnen som kunde finnas på arbetsplatsen. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta med anledning av ovanstående?
fr · GR11254 · 2003-11-12 00:00:00 — Fråga 2003/04:254 av () till utrikesminister om ersättning till IG Farbens slavarbetare Enligt Tidningarnas Telegrambyrå (TT) kommer det tyska företaget att gå i konkurs. IG Farben var ett av de företag som tillverkade den dödsgas, Zyklon B, som användes i nazisternas utrotningsläger och för att man utnyttjade tusentals slavarbetare. Efter splittrades IG Farben upp i flera oberoende bolag av segrarmakterna. Det som blev kvar, och som fortfarande heter IG Farben, är ett fastighetsbolag. Konkursen har utlösts av att ett annat företag som skulle överta IG Farben fått betalningssvårigheter. IG Farbens konkursförvaltare meddelade () att han går till domstol och begär att företaget likvideras. Därmed riskerar tiotusentals före detta tvångsarbetare att bli utan ersättning för sitt lidande, eftersom IG Farben är juridiskt ansvarigt för den dåvarande koncernens verksamhet fram till krigsslutet. har liksom alla andra stater ansvar för att värna om nazismens offer och har fortfarande ett moraliskt ansvar för att nazisternas offer får upprättelse. Därför vill jag fråga utrikesministern vilka åtgärder hon ämnar vidta för att påverka den tyska regeringen att överta IG Farbens ansvar att kompensera de människor som tvingades till slavarbete i företagets verksamhet under .
fr · GR11255 · 2003-11-14 00:00:00 — Fråga 2003/04:255 av () till kulturminister om framtid har en stolt tradition inom många tekniska områden, bland annat telekommunikation. har teknisk vetenskap en allmänt svag ställning i det svenska samhället. Ungas möjligheter att hitta arenor där de möter och får kunskap om olika teknikområden är mycket begränsade. finns risken att ytterligare en sådan möjlighet till kontakt med vårt teknologiska arv och framtid försvinner genom att kan komma att läggas ned. har en svag tradition kring tekniska museer. Det vore mycket olyckligt om detta område undergrävdes ytterligare. Behovet av att stimulera intresset kring naturvetenskap och teknik kan inte nog poängteras. I detta ligger också att bevara vårt industriella arv och här har till exempel en roll att spela. De tekniska museerna ska inte bara blicka bakåt utan bör också vara en del i dialogen om hur tekniken påverkar vår framtid. Även här gör en insats. Jag vill därför fråga kulturministern vad hon avser att vidta för åtgärder för att säkra att inte läggs ned .