ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GR12345 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:345 om TEN-programmet och finansieringen av infrastruktursatsningar i har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till att ansöka om pengar från EU till våra infrastruktursatsningar. Bakgrunden till frågan är att presenterat revideringsförslag för både riktlinjerna för de transeuropeiska transportnäten, TEN-T, och finansieringsförordningen för TEN. Nordiska triangeln och Sjömotorvägar i ingår som prioriterade projekt i revideringen av TEN-T. Finansministrarna har enats om en höjning av den maximala bidragsnivån från till för gränsöverskridande sektioner av prioriterade TEN-T-projekt. har fem infrastrukturprojekt med i EU:s flerårsprogram för perioden 2001@2006. har beviljats ur flerårsprogrammet. Därutöver lämnar in en ansökan till kommissionen om bidrag ur TEN-T-budgeten för utbyggnad av olika infrastrukturprojekt. har beviljats utanför flerårsprogrammet.
frs · GR12346 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:346 om färjan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa framtida godstransporter till och från . Bakgrunden till frågan är att bereds ett ärende om förbindelserna till inom . Vidare ska enligt uppgift försvarets färja säljas. Den har använts av bland annat kommun för vissa godstransporter till . När det gäller transportfärjan har jag fått veta att Försvarsmakten beslutat att avveckla och sälja denna. I sammanhanget vill jag säga att det enligt förordningen (2000:278) om gåvor och överföringar av överskottsmateriel hos Försvarsmakten är möjligt för andra statliga myndigheter att överta försvarets överskottsmateriel. När det gäller transporter i stort har regering och riksdag slagit fast principen om att det svenska godstransportsystemet bör vara ett marknadsstyrt system. Till platser där det inte finns allmän väg eller vägfärja tillämpas olika typer av lokala lösningar för transport av gods. Det är i allmänhet upp till den som behöver en godstransport att själv ombesörja detta. Ett exempel på godstransport till sjöss är där trafikhuvudmannen kör en särskild färja för godstransporter vid sidan av passagerartrafiken. Waxholmsbolaget tillhandahåller liknande tjänster i . I båda dessa exempel bekostas godstransporterna av den som köper sådan tjänst. Enligt beslut av bedriver myndigheten tills vidare båttrafiken till på den egentligen indragna färjeleden. Det vore självklart önskvärt att frågan om trafiken till får en permanent lösning. I det sammanhanget handlar det i första hand om en fungerande persontrafik året om för holmöborna. bereds inom en hemställan från i om att temporärt säkerställa förbindelserna till . Min förhoppning är att den frågan ska få en lösning .
frs · GR12347 · 2003-12-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:347 om framtiden för den svenska kycklingnäringen och 348 om konkurrenssituationen för svensk kycklingnäring och har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att trygga, respektive stärka, kycklingnäringen i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på dessa frågor. Det är vikigt för kycklingnäringen att det finns ett bra näringslivsklimat i landet. Detta är en fråga som regeringen sätter högt på dagordningen. Grunden är en ekonomisk politik för stabilitet och sunda offentliga finanser. Starka och livskraftiga företag är av avgörande betydelse för att vi i ska ha uthållig tillväxt. Regeringen har därför bland annat avsatt medel för ett nationellt program för att skapa bättre entreprenörsklimat, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande samt öka företagandet. För att stärka tillväxten förbereder regeringen flera förslag som ska underlätta etableringen av fler och växande företag. Bland åtgärderna finns regelförenklingar, översyn av skatteregler och förbättrade möjligheter till kapitalförsörjning, marknadsetablering och effektiv konkurrens. Den svenska slaktkycklingnäringen är en viktig del av vår inhemska matproduktion. Produktionen kännetecknas av hög kvalitet vilket bland annat innebär god standard när det gäller djurskydd och smittskydd. När det gäller salmonella, är ett föregångsland. och är de enda länder som har salmonellagarantier gentemot EU. Garantierna gäller bland annat kycklingkött och ger oss rätt att kräva intyg om salmonellafrihet vid införsel från annat EU-land. Den svenska modellen för slaktkycklingproduktion har stora mervärden såväl för djurs som för människors välbefinnande och hälsa och bör utgöra ett försäljningsargument. Den svenska kycklingproduktionen borde stå sig väl. I den svenska livsmedelsproduktionen finns mervärden som exempelvis hög kvalitet, säkerhet, miljöhänsyn och etiska värden. Detta budskap måste förmedlas till konsumenterna för att de ska kunna göra medvetna val. Näringen och handeln har en viktig uppgift när det gäller att i sin marknadsföring ge konsumenten upplysning om hur kyckling produceras eftersom mervärdena i produkterna utgör försäljningsargument. Dessa mervärden har också jag som jordbruksminister lyft fram i olika sammanhang.
frs · GR12348 · 2003-12-04 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:347 om framtiden för den svenska kycklingnäringen och 348 om konkurrenssituationen för svensk kycklingnäring och har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att trygga, respektive stärka, kycklingnäringen i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på dessa frågor. Det är vikigt för kycklingnäringen att det finns ett bra näringslivsklimat i landet. Detta är en fråga som regeringen sätter högt på dagordningen. Grunden är en ekonomisk politik för stabilitet och sunda offentliga finanser. Starka och livskraftiga företag är av avgörande betydelse för att vi i ska ha uthållig tillväxt. Regeringen har därför bland annat avsatt medel för ett nationellt program för att skapa bättre entreprenörsklimat, bidra till positiva attityder till entreprenörskap och företagande samt öka företagandet. För att stärka tillväxten förbereder regeringen flera förslag som ska underlätta etableringen av fler och växande företag. Bland åtgärderna finns regelförenklingar, översyn av skatteregler och förbättrade möjligheter till kapitalförsörjning, marknadsetablering och effektiv konkurrens. Den svenska slaktkycklingnäringen är en viktig del av vår inhemska matproduktion. Produktionen kännetecknas av hög kvalitet vilket bland annat innebär god standard när det gäller djurskydd och smittskydd. När det gäller salmonella, är ett föregångsland. och är de enda länder som har salmonellagarantier gentemot EU. Garantierna gäller bland annat kycklingkött och ger oss rätt att kräva intyg om salmonellafrihet vid införsel från annat EU-land. Den svenska modellen för slaktkycklingproduktion har stora mervärden såväl för djurs som för människors välbefinnande och hälsa och bör utgöra ett försäljningsargument. Den svenska kycklingproduktionen borde stå sig väl. I den svenska livsmedelsproduktionen finns mervärden som exempelvis hög kvalitet, säkerhet, miljöhänsyn och etiska värden. Detta budskap måste förmedlas till konsumenterna för att de ska kunna göra medvetna val. Näringen och handeln har en viktig uppgift när det gäller att i sin marknadsföring ge konsumenten upplysning om hur kyckling produceras eftersom mervärdena i produkterna utgör försäljningsargument. Dessa mervärden har också jag som jordbruksminister lyft fram i olika sammanhang.
frs · GR12349 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:349 om och kärnkraft i har frågat mig om jag avser att verka för att inte bidrar till kärnkraftsutbyggnad i . Saarinen ställer frågan mot bakgrund av en intervju i med vd om bland annat den sydafrikanska energipolitiken och inställning till kärnkraft. kommenterade den sydafrikanska marknaden i egenskap av styrelseledamot i det sydafrikanska energibolaget . Det är viktigt att veta att styrelseuppdraget inte är knutet till och att inte har någon verksamhet i . Som näringsminister har jag ingen ambition att aktivt påverka den sydafrikanska energipolitiken eller hur enskilda bolag på den marknaden agerar. Jag ser därför inga orsaker till att vidta några åtgärder med anledning av frågan.
frs · GR12350 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:350 om behov av psykologisk hjälp på vårdcentralen har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att snabbt ge landets vårdcentraler tillgång till psykologkompetens. Genom den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) har regeringen tydligt markerat att primärvården ska utvecklas till en väl fungerande bas i hälso- och sjukvården. I handlingsplanen klargörs bland annat att primärvården ska erbjuda ett brett utbud av hälso- och sjukvårdstjänster, där olika yrkeskategorier samverkar för att ge den enskilde en god vård. Primärvården omfattar således mycket mer än läkarinsatser. Det krävs en rad andra kompetenser, bland annat vid behandling av psykiska sjukdomar och vid rehabilitering. I det avtal om utvecklingsinsatser som regeringen slutit med och utifrån handlingsplanen lyfts också den kommunala primärvården fram. I avtalet klargörs att den medicinska kvaliteten i särskilt boende och i hemsjukvård ska förstärkas, bland annat genom att fler personer med högskoleutbildning anställs, till exempel sjuksköterskor, arbetsterapeuter, sjukgymnaster, psykologer och kuratorer. I handlingsplanen framhålls vidare behovet av att utveckla insatserna till barn, ungdomar och äldre med psykisk ohälsa samt till personer med psykiska funktionshinder. Samverkan och samordningen mellan psykiatrin, primärvård och ska förbättras. För att stimulera en utveckling i enlighet med den nationella handlingsplanen får landsting och kommuner under åren 2001@2004 ett statligt tillskott på . utgår och 4 miljarder. svarar för den nationella uppföljningen och utvärderingen av handlingsplanen. I framkommer bland annat att det blir allt vanligare att vårdcentralerna inrättar mottagningar för särskilda patientgrupper, till exempel för patienter med psykosociala eller stressrelaterade problem. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att utvecklingsarbete, i enlighet med den nationella handlingsplanen, pågår. Jag följer självklart uppföljningen av arbetet med stort intresse men har inte nu för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder i denna fråga.
frs · GR12351 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:351 om äldres hälsa har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att åtgärda den försämrade hälsan hos äldre. Bakgrunden till frågan är en genomförd undersökning som visar att äldres hälsa har blivit sämre . Undersökningen omfattar knappt 700 personer i åldrarna och bygger på två enskilda år. Jag ser mycket positivt på att forskning nu bedrivs som fokuserar på äldres hälsa. Mot bakgrund av den demografiska utveckling vi står inför är det av yttersta vikt att vi börjar diskutera denna fråga. Vi har på länge intresserat oss för hur de äldres hälsa har och kommer att utvecklas, bland annat för att få en ökad förståelse för hur den demografiska utvecklingen kommer att påverka behovet av vård och omsorg . De analyser som har gjort om äldres hälsa, som grundar sig på SCB:s undersökningar om levnadsförhållanden (), visar på en positiv utveckling av äldres hälsa. Vidare ger internationella undersökningar en bild som i stort sammanfaller med resultaten från . Det är viktigt att forskningen om äldre och åldrande utvecklas så att en bred bild av utvecklingen av äldres hälsa kan ligga till grund för de viktiga diskussionerna i denna fråga. kommer att fortsätta att följa utvecklingen, dels genom fortsatta egna analyser, dels genom att följa annan forskning som bedrivs i och internationellt. En viktig satsning som görs är också den forskning som bedrivs inom ramen för projektet @ Swedish national study on ageing @ där fyra huvudmän i bedriver forskning som bland annat syftar till att beskriva och över tiden följa de äldres hälsa, funktionsförmåga och behov av vård och omsorg. Satsningen finansieras delvis av statliga medel. Äldre kvinnors och mäns psykiska och fysiska hälsosituation kan förebyggas och påverkas genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser. Viktigt här är att betona kommunernas och landstingens lagstadgade ansvar att arbeta med att främja hälsa genom förebyggande verksamhet. Kommunerna bör ta till vara erfarenheterna av försöksverksamheterna med förebyggande hembesök som bedrevs under åren 1999@2001 inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken. Regeringen kommer i diskussion med att pröva hur kommunerna kan stimuleras till att erbjuda alla äldre hembesök.
frs · GR12353 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:353 om spöstraffet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra förekomsten av spöstraff i och för att ska verka för att fullföljer sina folkrättsliga åtaganden. Jag delar oro för den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna i . Detta är en fråga vi regelbundet tar upp i våra kontakter med företrädare för , såväl bilateralt som i EU-sammanhang. verkade aktivt för att EU skulle lägga fram en FN-resolution om MR i , men enighet om detta kunde inte uppnås. Generalförsamlingens tredje utskott antog ändå en resolution om , föreslagen av . och majoriteten av EU:s medlemsländer stod som medförslagsställare till denna resolution och alla EU-länder röstade för den. I resolutionen fördöms användandet av tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning. uppmanas också att följa de skyldigheter avseende mänskliga rättigheter som landet åtagit sig att respektera genom att vara part i . för allmänna frågor och yttre förbindelser beslutade att inleda en särskild dialog med om mänskliga rättigheter. Inom ramen för denna dialog har EU uppmanat att underteckna och ratificera konventionen mot tortyr. I har dock ett lagförslag om förbud mot tortyr som godkänts av parlamentet dessvärre stoppats av det så kallade väktarrådet. Jag beklagar detta, liksom att denna typ av inhumana straff alltjämt utdöms. EU:s strävan att påverka till förändringar går ändå vidare. Utöver den särskilda dialogen måste framsteg i de handels- och samarbetsförhandlingar som inleddes kopplas till framsteg bland annat vad gäller de mänskliga rättigheterna. EU:s höge representant, , kommer att resa till i syfte att diskutera hur EU:s dialog med ska kunna föras framåt på alla områden. Detta inkluderar alltså också de mänskliga rättigheterna. Avslutningsvis vill jag framhålla att det naturligtvis är djupt oroande att nya uppgifter om grymma straff cirkulerar, trots den vilja att diskutera dessa frågor som uppvisats av iranska myndigheter. Den typ av bestraffningar som nämner är typiska exempel på frågor som förs fram i dialogen med och i övriga kontakter med landet. Jag kan försäkra om vår fortsatta uppmärksamhet vad gäller situationen för mänskliga rättigheter och att jag är beredd att i EU och i FN med kraft verka för att förbättra respekten för dessa rättigheter också i .
frs · GR12354 · 2003-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:354 om förföljelsen av oliktänkande i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att klargöra för den kinesiska regimen att vi inte accepterar de allvarliga MR-kränkningar som förekommer i . Från regeringens sida ser vi mycket allvarligt på de väl kända och väl dokumenterade bristerna i respekten för de mänskliga rättigheterna i . Det gäller framför allt den bristande respekten för politiska och medborgerliga rättigheter, bristen på rättssäkerhet och det utbredda bruket av dödsstraff. har vid upprepade tillfällen framfört kritik mot bristande respekt för de mänskliga rättigheterna, både i direkta möten med kinesiska regeringsföreträdare och i internationella sammanhang såsom FN. Vi kommer även fortsättningsvis att kritiskt granska de mänskliga rättigheternas efterlevnad i . Regeringen är dock övertygad om att endast kritik är otillräckligt för att uppnå resultat. Vi har därför valt att föra en kontinuerlig, konstruktiv och kritisk dialog med ledning om konkreta åtgärder för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i landet. Dialogen, som vi har för avsikt att fördjupa, innefattar bland annat samarbete inom rättssäkerhetsområdet. Vår strävan är att tillsammans med likasinnade länder långsiktigt påverka så att de förbättringar som vi anser vara nödvändiga kommer till stånd. Även genom EU bedriver vi en aktiv dialog om mänskliga rättigheter med som bland annat syftar till att öka samarbete med FN:s olika rapportörer och arbetsgrupper. Sett ur ett längre perspektiv har också en positiv utveckling ägt rum. har ratificerat fem av de sex centrala konventionerna om mänskliga rättigheter och det finns en uttalad ambition att ratificera konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna (ICCPR) utan omfattande reservationer. har även inlett internationellt samarbete inom områden som rättshjälp och utbildning av domare och jurister där bland annat genom deltar. avser tillsammans med EU att aktivt delta i reformarbete och därmed bidra till en process som kan lägga grunden för en utveckling i demokratisk riktning.
frs · GR12355 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:355 om väg E6 Vellinge@Trelleborg har frågat mig vilken bedömning jag gör av när tillståndet enligt för utbyggnaden av väg E6 mellan och är klart. fråga avser ett ärende som tillåtlighetsprövas enligt 17 kap. . har tidigare i ett frågesvar fått en allmän information om tillåtlighetsprövningen av bland annat stora vägprojekt. Av frågesvaret framgick att det är regeringens uppgift att pröva om en sådan väg ska tillåtas. Beredning av det aktuella ärendet pågår som tidigare nämnts inom . Beslut om stora trafikprojekt innebär normalt ställningstaganden till markanspråk på mycket lång sikt. Det är därför viktigt att sådana projekt blir föremål för en seriös miljöprövning så att en ny väg får en från olika utgångspunkter lämplig sträckning som inte står i strid med regler. Prövningen syftar bland annat till att begränsa intrånget i olika bevarandeintressen samt begränsa skador och olägenheter för människor och miljö. Jag kan inte nu ange när beslut i ärendet kan tas men jag försäkrar att beredningen sker skyndsamt med sikte på ett beslut .
frs · GR12356 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:356 om modell mot uppsägningar i offentliga sektorn har frågat om jag avser att genomföra den av honom skissade modellen. anför att många kommuner, av ekonomiska skäl, kan komma att tvingas att säga upp medarbetare. Han föreslår därför att arbetsgivaren förhandlar med länsarbetsnämnden om vilka personer som berörs och att dessa arbetar kvar i samma omfattning som tidigare men med arbetslöshetsersättning och att arbetsgivaren endast står för mellanskillnaden mellan arbetslöshetsersättningen och den tidigare lönen. Jag förstår att känner en oro för hur kommun och landsting ska klara sina uppgifter inom bland annat vård och omsorg. Regeringen följer noggrant ekonomin i kommuner och landsting och vidtar åtgärder när detta är nödvändigt. Exempelvis föreslår regeringen i budgetpropositionen att det tillfälliga sysselsättningsstödet på 3 miljarder ökas med och förlängs till 2004. Hela grundidén med arbetslöshetsförsäkringen är dock att personer som av olika skäl blir övertaliga inom en sektor eller hos viss arbetsgivare ska ha ett ekonomiskt skydd i sin omställning till andra sektorer och nytt arbete. Arbetslöshetsförsäkringen är inte heller någon yrkesförsäkring. Sökanden får begränsa sitt arbetsutbud yrkesmässigt och geografiskt, men måste därefter vara beredd att ta arbete på annan ort eller i annat yrke. Arbetslöshetsersättning kan endast lämnas till enskild person, inte till en arbetsgivare. Det är helt i strid mot arbetsrättsliga regler att en person som utför reguljära arbetsuppgifter inte längre skulle uppbära full lön för sitt arbete. Om personen, som föreslår, skulle få arbetslöshetsersättning under sin anställning finns också en risk att de beviljade ersättningsdagarna skulle vara slut i händelse personen senare blir uppsagd och får lämna sin anställning. Mot ovan redovisade bakgrund avser jag inte att föreslå någon modell i linje med den som skissat.
frs · GR12357 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2003/04:340 om jordbruk i kris och 357 om hotad svensk livsmedelsindustri har frågat och mig om vilka åtgärder vi avser att vidta för att det svenska jordbruket och de svenska jordbruksföretagen ska kunna konkurrera på lika villkor med dem som finns i övriga . Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som ska svara på dessa frågor. anser att det svenska jordbrukets överlevnad är hotad och hänvisar till att det inte råder likvärdiga konkurrensvillkor till övriga . anger som exempel extraskatter, otympliga regelverk och en hård djurskyddslag. Jag håller med om att det ökade konkurrenstryck som blivit följden av EU-medlemskapet har påverkat de svenska företagen. Den fria rörligheten av varor och tjänster på EU-marknaden innebär dock rörlighet i båda riktningarna, både till och från . I samband med branschmöte med livsmedelsindustrin konstaterade och jag att livsmedelsexport utgör en stor tillväxtmöjlighet för den svenska ekonomin, både för lantbruksnäringen och för livsmedelsindustrin. har en vittgående djurskyddslagstiftning som ger starka mervärden för den svenska produktionen. arbetar för att även övriga ska uppnå en liknande nivå som den svenska. Detta mål är något som prioriterar. Jag vill även poängtera att ett gott djurskydd också leder till ett ökat välmående bland våra djur och i flera fall en högre produktivitet. fattade EU:s jordbruksministrar beslut om en reformering av jordbrukspolitiken. En arbetsgrupp inom har till uppgift att lämna förslag om hur den beslutade jordbruksreformen ska genomföras i . Arbetsgruppen ska föreslå den kombination av åtgärder som enligt analyserna är den mest resurseffektiva och som ligger bäst i linje med övergripande svenska mål för jordbrukspolitiken, miljöpolitiken, den regionala utvecklingspolitiken och mål för global utveckling. I riktlinjerna till arbetsgruppen fastslås att arbetsgruppen ska utreda konsekvenserna för produktionens inriktning och omfattning, främst regionalt, men också nationellt. Påverkan på jordbrukssektorns och livsmedelssektorns konkurrenskraft ska också analyseras. Regeringen har stor förståelse för de krav på likvärdiga konkurrensvillkor som förs fram och regeringen har också i regeringsförklaringen för innevarande uttalat att jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdiga de som gäller i övriga .
frs · GR12358 · 2003-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2003/04:358 om E18:s sträckning vid Tensta@Rinkeby har frågat statsrådet när hon avser att fatta beslut om utbyggnad av väg E18 vid och så att vägarbetet kan komma i gång. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Ett ärende om tillåtlighetsprövning av den planerade utbyggnaden av väg E18 på sträckan Hjulsta@Ulriksdal bereds i . Enligt är det regeringens uppgift att pröva om nya motorvägar och andra vägar med motsvarande påverkan på miljön ska tillåtas komma till utförande. Beslut om stora trafikprojekt innebär normalt ställningstaganden till markanspråk på mycket lång sikt. Det är därför viktigt att sådana projekt blir föremål för en seriös miljöprövning så att en ny väg får en från olika utgångspunkter lämplig sträckning som inte står i strid mot regler. Prövningen syftar bland annat till att begränsa intrånget i olika bevarandeintressen samt begränsa skador och olägenheter för människor och miljö. har i samråd med andra berörda departement begärt att ska komplettera utredningen i ärendet. Bland annat efterfrågas om ett alternativ att förlägga vägen i tunnel under och är aktuellt samt vilka hälsoeffekter som kan förväntas hos den befolkning som utsätts för buller och luftföroreningar från vägen. Vidare efterfrågas synpunkter på mycket kritiska yttrande i ärendet. När begärda uppgifter har kommit in sker den fortsatta beredningen skyndsamt med sikte på ett beslut . Om regeringen beslutar att tillåta att vägen byggs ut, enligt förslag, ska en arbetsplan upprättas och fastställas innan vägarbetet kan komma i gång.